Agricultural and Food Science
type: channel
description: Agricultural and Food Science (AFSci) is a peer-reviewed journal, published quarterly. AFSci publishes original research reports on agriculture and food research in relation to primary production in boreal agriculture. Acceptable papers must be of international interest and have a northern dimension. We especially welcome papers related to agriculture in Boreal and Baltic Sea Region.
publisher: The Scientific Agricultural Society of Finland
language: en
publication name: Agricultural and Food Science
issn: 1459-6067
copyright: Authors who publish with Agricultural and Food Science agree to the following terms: Authors retain copyright and grant the journal right of first publication with the work simultaneously licensed under a Creative Commons Attribution License that allows others to share the work with an acknowledgement of the work's authorship and initial publication in this journal. Authors are able to enter into separate, additional contractual arrangements for the non-exclusive distribution of the journal's published version of the work (e.g., post it to an institutional repository or publish it in a book), with an acknowledgement of its initial publication in this journal. Any part of the Agricultural and Food Science may be referred to assuming the Author, The Article, Publication with Volume and Number plus URL for the references have been provided.
items: Building resilient food systems: A resilience assessment framework for food supply
items: A living lab approach to promote sustainable management of agricultural peatlands in Finland
items: Maaperän humuksen määrittämisestä
items: Kaarlo Toivo Terho
items: On the heritability of supernumerary nipples in Finnish home-bred sheep
items: Einige Beobachtungen über das messen der Bodentemperatur bei Anwendung von Thermoelementen
items: Determination of total quantity of cell wall constituents in foods and feeds
items: Rehujen jalostusarvolaskelmista
items: Viljelyskelpoisen maan levinneisyydestä suomessa
items: Cross-breeding Finnish sheep with Schwartzkopf rams
items: Über einige ökologische Eigenschaften von Wiesenschwingelstämmen
items: Laskelmia maanviljelyksen taloudellisista edellytyksistä sotavuosina
items: Kalkituksen vaikutuksista maaperän orgaaniseen ja helppoliukoiseen fosforiin
items: Eräitä näkökohtia perinnöllisten tekijäin vaikutuksesta nautakarjan hedelmällisyyteen
items: Distribution of thiamin (Vitamin B1) and fat in wheat grain
items: Koekenttien maaperän epätasaisuudesta
items: Työnmenekistä lehdesten teossa sekä lepän ja koivun lehtien kokoomuksesta ja rehuarvosta
items: Yliopiston maatalouskirjaston uushankinnat v. 1945
items: Yliopiston maatalouskirjaston uushankinnat Tammi—Syysk. 1946: Valikoima
items: Eri uuttomenetelmlen vertailua helppoliukoisen fosforihapon esiintymissuhteiden selvittämisessä etelä-poh janmaan kasvinviljelyskoeaseman koekentällä
items: Viljelyskasvien vedenkestämiskyvystä
items: Maankäyttölajien luokittelujen ja määritelmien yhtenäistämisestä
items: Über das Verhältnis zwischen frühreife und Ertragsfähigkeit beim Hafer
items: Dry period and milk yield
items: Nuorten emakkojen ja leikkojen lisäkasvukyky toisiinsa verrattuna
items: Über die Resistenz der in Finnland anzubauenden Getreiderosten gegen Weizensteinbrand und Haferflugbrand
items: The shape of the egg and its inheritability
items: Suomalaisen hunajan ominaisuuksista ja alkuperästä
items: The significance of potato virus diseases in Finland
items: Evert August Malm

Building resilient food systems: A resilience assessment framework for food supply
type: item
description: Food supply systems operate in increasingly uncertain and dynamic environments, where disturbances can affect performance and long-term viability. Strengthening resilience is therefore a strategic priority for food security, yet practical system-level assessment tools remain limited. This paper presents a framework that operationalizes resilience as three interrelated capacities: robustness, recovery, and reorientation. It offers a stepwise process integrating quantitative and qualitative indicators, including stakeholder-based assessments. By combining evidence on system structures and dependencies with actor-related knowledge on preparedness, coordination, learning, and adaptation, the framework enables transparent interpretation of strengths, vulnerabilities, and trade-offs. An application to the dairy sector illustrates its use in characterizing structure, interpreting capacities, and identifying development needs. The framework is adaptable across sectors and regions, depending on data and stakeholder engagement. It contributes research by linking resilience theory with practical assessment logic and advancing mixed-method approaches for system-level analysis, providing a basis for scientific and policy reflection under uncertainty. The approach also supports comparison across cases and informs decision-making on risk management, investment, and governance priorities.
subject: Articles
  topic: section
subject: food security, resilience, system analysis, risk assessment, adaptation, indicators, stakeholders
  topic: keywords
creator: Karoliina Rimhanen
creator: Pasi Rikkonen
rights: Copyright (c) 2026 Karoliina Rimhanen, Pasi Rikkonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-04-22
publication date: 2026-04-22
starting page: 1
ending page: 16
doi: 10.23986/afsci.164038

A living lab approach to promote sustainable management of agricultural peatlands in Finland
type: item
description: Solution-oriented approaches are crucial for identifying the leverage points to promote sustainable management of agricultural peatlands in Finland. This study used a living lab approach to co-create policy measures and actions to mitigate and reduce greenhouse gas emissions from drained agricultural peatlands. This study contributed to narrowing the gap between high-level sustainability ambitions and their practical implementation by demonstrating how a living lab can operationalise transdisciplinary collaboration in a contested land-use context. The living lab required collaboration between different scientific domains and the wider society by including interdisciplinary scientists and practitioners from outside academia. The living lab enabled mutual learning processes between science and society to promote a shared understanding between science and society for the co-creation of acceptable solutions and transition pathways. The dichotomy between the cultivation of drained peatlands for food production and the urgent need to mitigate climate change by reducing greenhouse gas emissions could be solved by targeting interventions or leverage points that can change mind sets and values regarding the importance of productive peat fields in producing food to ensure food and nutrition security, farmers’ livelihood, and rural vitality in Finland. Restructuring agricultural policies in Finland as well as in the EU could be easier if there is a shared perception between science and society that removing drained peat fields from cultivation would not threaten these key aspects. This study revealed conditional openness among farmers to reduce cultivation on less productive peat soils if adequate incentives are provided, therefore resistance to change is not absolute but closely tied to concerns over fairness, livelihoods, and regional viability, thus highlighting the importance of just transition measures.
subject: Articles
  topic: section
subject: climate change, greenhouse gas emissions, food system, transdisciplinary collaboration, co-creation, just transition
  topic: keywords
creator: Ellen Huan-Niemi
creator: Suvi Huttunen
creator: Jyrki Jauhiainen
creator: Raija Laiho
creator: Annika Lonkila
creator: Ari Paloviita
creator: Sara Simola
creator: Theresa Tribaldos
creator: Jyrki Niemi
rights: Copyright (c) 2026 Ellen Huan-Niemi, Suvi Huttunen, Jyrki Jauhiainen, Raija Laiho, Annika Lonkila, Ari Paloviita, Sara Simola, Theresa Tribaldos, Jyrki Niemi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-04-16
publication date: 2026-04-16
starting page: 1
ending page: 21
doi: 10.23986/afsci.177862

Maaperän humuksen määrittämisestä
type: item
description: Esillä olevassa tutkimuksessa on vertailtu muutamien humuksen määritystapojen, nimenomaan oksidimetristen märkäpolttojen antamia tuloksia Suomen maaperästä. Kokeita on suoritettu Altenin menetelmällä (2-n K2Cr2O7), 1-n K2Cr2O7:lla ja lisäksi permanganaattipoltolla (0.1-n KMnO4). Tutkimuksessa on käytetty muutamia tunnettuja orgaanisia aineita (manniitti, tärkkelys ja selluloosa) sekä humuspitoisuudeltaan erilaisia maanäytteitä. Tuloksista voidaan esittää seuraavat päätelmät: 1. 0.1-normaalisella kaliumpermanganaatilla saadaan Simonin esittämää menettelytapaa käyttäen maan vesiuutteista ilmeisesti oikeaan osuvia hiilipitoisuuksia. 2. Maaperän humuspitoisuutta tutkittaessa saadaan kaliumpermanganaatilla alemmista mantukerroksista hyvin samanlaisia hiilipitoisuuksia kuin Altenin menetelmällä, mutta vähemmän lahonneista pintakerroksista se antaa liian pieniä lukuja. 3. 1-n K2Cr2O7 on liian heikko hapetin, ja sillä maaperän humusta poltettaessa saadut C-pitoisuudet ovat vain noin 9/10 2-n K2Cr2O7:n antamista. 4. Liekillä keittäminen ei ole tarkasta aikarajoituksesta huolimatta sopiva bikromaattipolton reaktion kiihdyttämiseen, vaan tähän tarkoitukseen soveltuu paremmin pitkä reaktioaika kiehuvassa vesihauteessa. 5. 2-normaalinen kaliumbikromaatti (Altenin menetelmä) antaa erilaisia humusnäytteitä tutkittaessa parhaiten kuivapolttojen (elementaarianalyysi ja hehkutushäviö) kanssa yksiin käyviä ja todennäköisesti melko oikeita hiilipitoisuuksia. 1. 0.1-normaalisella kaliumpermanganaatilla saadaan Simonin esittämää menettelytapaa käyttäen maan vesiuutteista ilmeisesti oikeaan osuvia hiilipitoisuuksia. 2. Maaperän humuspitoisuutta tutkittaessa saadaan kaliumpermanganaatilla alemmista mantukerroksista hyvin samanlaisia hiilipitoisuuksia kuin Altenin menetelmällä, mutta vähemmän lahonneista pintakerroksista se antaa liian pieniä lukuja. 3. 1-n K2Cr2O7 on liian heikko hapetin, ja sillä maaperän humusta poltettaessa saadut C-pitoisuudet ovat vain noin 9/10 2-n K2Cr2O7:n antamist…
subject: Articles
  topic: section
creator: Jouko Vuorinen
rights: Copyright (c) 2024 Jouko Vuorinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 11
ending page: 24
doi: 10.23986/afsci.71188

Kaarlo Toivo Terho
type: item
description: Professor Toivo Terho wirkte seit 1917 als Leiter der Tierzüchtungsableitung der Landwirtschaftlichen Versuchsanstalt, seit 1941 als Direktor dei gesamten Unter suchungsanstalt sowie seit 1924 als Dozent an der Univeisität Helsinki. Terhos Forschungsarbeit ist giundlegender Art gewesen, und es ist sein Verdienst, dass man in der finnischen Tierzüchtung schon sehr früh den Formalismus aufgegeben und dem Entwickeln der Produktionsseigenschaften Aufmerksamkeit zugewandt hat. Desgleichen hat Terho ein Tierzüchtungsprogramm aufgestellt, in dem man durch intensive Individuenwahl die Milch- und Fettproduktion sowie die Dauer der Melkperiode, das Bestimmen der erblichen Beschaffenheit der Bullen, bei dem man sich auf die Beurteilung der Nachkommen stütz, zu bessern gesucht hat. Zui Förderung der Pferdezucht hat Terho einen Zugmesser entworfen, der an einem Auto zu befesti gen ist und leicht auf den jeweils erforderlichen Widerstand eingestellt werden kann. Durch Ziehen des Messwagens hat heutzutage jeder Hengst eine bestimmte Forde rungen erfüllende Probe zu bestehen, bevor er in das Stammbuch eingetragen wird. Terhos vielseitige Arbeit zugunsten der finnischen Haustierzüchtung hat ihn zu einem Bahnbiechei gemacht, an den wii uns mit unvergänglicher Dankbarkeit zu erinnern haben.
subject: Obituary
  topic: section
creator: Viljo Vainikainen
rights: Copyright (c) 2024 Viljo Vainikainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-01-01
publication date: 1945-01-01
starting page: 1
ending page: 10
doi: 10.23986/afsci.71165

On the heritability of supernumerary nipples in Finnish home-bred sheep
type: item
description: Tekijän suorittamista risteytyskokeista on ilmennyt, että lisänisäisyys on vallitseva ominaisuus. F2-polvessa on saatu lisänisäisiä ja normaalinisäisiä suhteessa 3:1. Eräillä lampailla on lisänisistäkin saatu maitoa. Taulussa 2 pyörylä tarkoittaa normaalinisää ja x lisänisää, numerot nisien pituuksia mm:einä ja keskellä olevat luvut normaali- ja lisänisien etäisyyksiä.
subject: Articles
  topic: section
creator: Viljo Vainikainen
rights: Copyright (c) 2024 Viljo Vainikainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-01-01
publication date: 1945-01-01
starting page: 11
ending page: 18
doi: 10.23986/afsci.71166

Einige Beobachtungen über das messen der Bodentemperatur bei Anwendung von Thermoelementen
type: item
description: Helsingin pitäjässä Backaksen tilalla 1. 6. 1940 25. 8. 1942. suoritettujen havaintojen yhteydessä mitattiin maan lämpötila termoelementtien avulla kompensaatiomenetelmää käyttäen. Artikkelissa esitetään mittauskojeisto, sen vakauksen suoritus sekä eräitä mittaustuloksia ynnä ne varokeinot, jotka ovat välttämättömiä lyijyvaippaisia kaapeleita käytettäessä.
subject: Articles
  topic: section
creator: Taneli Juusela
rights: Copyright (c) 2024 Taneli Juusela https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-05-01
publication date: 1945-05-01
starting page: 67
ending page: 78
doi: 10.23986/afsci.71171

Determination of total quantity of cell wall constituents in foods and feeds
type: item
description: Raakakuitumääritys ehdotetaan korvattavaksi kettoaineidenkokonaispaljouden määrittämisellä. Menetelmä perustuu solusisällysaineiden ryhmään kuuluvien hiilihydraattien poistamiseen keittämällä näytettä 0.05 normaalisessa suolahappoliuoksessa.
subject: Research notes
  topic: section
creator: Lauri Paloheimo
rights: Copyright (c) 2024 Lauri Paloheimo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-01-01
publication date: 1945-01-01
starting page: 19
ending page: 21
doi: 10.23986/afsci.71167

Rehujen jalostusarvolaskelmista
type: item
description: Artikkelissa on käsitelty lähinnä teoreettiselta kannalta rehujen jalostusarvolaskelmia, niiden merkitystä maatalouden kannattavuuskysymyksissä sekä jalostusarvolaskelmien puutteellisuuksia ja niiden tulosten käyttöä rajoittavia tekijöitä. Kun suomenkielinen termi korvaushinta ilmaisee rehujen arvon ainoastaan yksipuolisesti karjatalouden kannalta katsottuna, aiheuttaa sekaannusta verrattuna vastaaviin vieraskielisiin termeihin ja suomenkieliseen korvikearvo-termiin, olisi tarkoitukseen paremmin soveltuvaa termiä jalostusarvo käytettävä korvaushinnan asemesta. Ajatusyhteydestä riippuen voidaan käyttää myös jalostushintaa merkitsemään rehuista jalostamalla saatua taloudellista tulosta. Jalostusarvolaskelma olisi pyrittävä laatimaan siten, että tulos osoittaa kaikelle kotoiselle rehulle saadun jalostushinnan. Alempien tuotantokustannustensa perusteella olisi laidunrehun arvoksi ry:ä kohden laskettava puolet kotoisten rehujen keskimääräisestä jalostushinnasta. Muiden rehujen jalostushinta olisi laskettava ry-arvon, valkuaismäärän ja täyttävyyden perusteella. Karjatalouden ja kasvinviljelyksen kannattavuuskysymysten arvostelemiseen voidaan käyttää joko bruttojalostusarvoa tai nettojalostusarvoa, kuitenkin siten, että ainoastaan samoilla perusteilla laadittujen laskemien tuloksia verrataan toisiinsa. Kun bruttojalostusarvolaskelmaan ei sisälly ns. välillisiä kustannuksia, olisi laskelma suuremman yksinkertaisuutensa ja tulostensa luotettavuuden tähden soveltuvissa kohdin asetettava nettojalostusarvolaskelman edelle. Bruttojalostusarvoja ei voida käyttää rehujen arvioimiseen muiden kotieläinryhmien eikä eri viljelyskasvien tuotantokustannuslaskelmissa. Nettojalostusarvoja ei voida verrata samojen rehujen myyntihintaan ottamatta huomioon, että karjatalouden välilliset kustannukset, jotka sisältyvät nettojalostusarvolaskelman kustannuksiin, on suoritettava rehujen myyntihinnasta. Käytettäessä jalostusarvoja varastojen arvioimiseen ei korkokustannusta voida sisällyttää perus…
subject: Articles
  topic: section
creator: Antti Mäki
rights: Copyright (c) 2024 Antti Mäki https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-05-01
publication date: 1945-05-01
starting page: 44
ending page: 66
doi: 10.23986/afsci.71170

Viljelyskelpoisen maan levinneisyydestä suomessa
type: item
description: At the initiative of the Ministry of Agriculture the area of arable land was roughly estimated according to communities. Due to the circumstances the elucidation deals only with the southern Finland up to the line along the river Oulu. The investigation was directed only to such districts where at least one farm can be established, with no regard to the size and the owners of the farms to which these districts belong. In addition to the technical arability also the economical suitability for clearing as well as the ownership relations according to the groups of owners (state, community, parish, company and a private person) have been elucidated in the work. South of the river-Oulu-line the arable land has been noted to amount to about 750.000 ha. Two-thirds of the arable land consist of peat land and one-third of mineral soil. The majority of it belongs to private landowners. The map 1 illustrates the area of arable land according to communities, the map 2 the area of arable land in per cent of uncultivated land and the map 3 the percentage of peat land and mineral soil in arable land.
subject: Articles
  topic: section
creator: Erkki Kivinen
rights: Copyright (c) 2024 Erkki Kivinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-01-01
publication date: 1945-01-01
starting page: 22
ending page: 31
doi: 10.23986/afsci.71168

Cross-breeding Finnish sheep with Schwartzkopf rams
type: item
description: Suomalaisen lampaan vähäisen koon sekä heikon villantuotannon kohottamiseksi tuotettiin maahamme saksalaisten aloitteesta kolme schwartzkopf-pässiä, joilla koetarkoituksessa toivottiin risteytettävän suomalaisia uuhia. Kokeet aloitettiin v. 1940 ja sijoitettiin pässit Saaren kartanoon Mäntsälään, Keravan Nuorisovankilan tilalle Keravalle ja Laidunkoetilalle Mouhijärvelle. Koetuloksista mainittakoon: Suomalaisen lampaan villan hienous sekä alhainen villamäärä ovat olleet epätäydellisesti vallitsevat. Suomalaisen lampaan vähäinen elopaino ja pieni villan pesuhäviö ovat olleet vallitsevia ominaisuuksia. Schwartzkopf-pässien väritys on ollut epätäydellisesti vallitseva. Rakenteeltaan ja kooltaan ovat risteytyseläimet olleet paremmin kehittyneet kuin puhtaat suomalaiset karitsat. Karitsa tuotannoltaan ovat suomalaiset emät kuitenkin olleet taloudellisemmat. Risteytyseläimet ovat sairastuneet paljon herkemmin kuin suomalaiset lampaat. Tämän vuoksi samoin kuin siitäkin syystä, että suomalaisen lampaan jalostus vastaisuudessa suuntautuu turkisominaisuuksien kehittämiseen ei schwartzkopf-risteytyksiä ole syytä jatkaa. Suomalaisen lampaan ominaisuuksia on karakulristeytyksiä mahdollisesti lukuunottamatta pyrittävä kehittämään yksinomaan määrätietoisella puhdassiitoksella.
subject: Articles
  topic: section
creator: Viljo Vainikainen
rights: Copyright (c) 2024 Viljo Vainikainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 50
ending page: 62
doi: 10.23986/afsci.71191

Über einige ökologische Eigenschaften von Wiesenschwingelstämmen
type: item
description: Nurminatakantojen röyhylletulon aikaisuudessa, kortevuudessa ja satoisuudessa on huomattavia eroavaisuuksia. Kortevuus- ja satoisuuseroavaisuudet ovat kuitenkin suuresti alkukesän kosteussuhteista riippuvaiset. Myöhäisintä tyyppiä olevat nurminatakannat muodostavat poutakesinä hyvin niuksti korsia ja antavat tällöin niittonurmissa suhteellisen pieniä satoja. Kosteina kesinä ne sen sijaan muodostavat korsia runsaasti ja tuottavat suurempia satoja kuin niitä aikaisemmat nurminatatyypit. Kun Suomen alkukesä on yleensä poutainen, ovat suhteellisen aikaiset nurminatatyypit täällä keskimäärin satoisimmat. Nurminadan viljelyksessä niittonurmissa päästäneen kuitenkin parhaaseen tulokseen kylvettäessä kahta aikaisuudeltaan erilaista nurminatakantaa toistensa sekaan. Aikaisinta Suomen niittonurmiin soveltuvaa nurminatatyyppiä edustaa Svalöfin myöhäinen nurminata, verrattain myöhäistä tyyppiä taas Tammiston nurminata. Maatalouskoelaitoksen kasvinjalostusosastolla Jokioisissa on molempien tyyppien, mutta erityisesti aikaisemman tyypin jalostuksessa tähänastisten koetulosten mukaan saavutettu lupaavia tuloksia. Kun Suomen alkukesä on yleensä poutainen, ovat suhteellisen aikaiset nurminatatyypit täällä keskimäärin satoisimmat. Nurminadan viljelyksessä niittonurmissa päästäneen kuitenkin parhaaseen tulokseen kylvettäessä kahta aikaisuudeltaan erilaista nurminatakantaa toistensa sekaan. Aikaisinta Suomen niittonurmiin soveltuvaa nurminatatyyppiä edustaa Svalöfin myöhäinen nurminata, verrattain myöhäistä tyyppiä taas Tammiston nurminata. Maatalouskoelaitoksen kasvinjalostusosastolla Jokioisissa on molempien tyyppien, mutta erityisesti aikaisemman tyypin jalostuksessa tähänastisten koetulosten mukaan saavutettu lupaavia tuloksia.
subject: Articles
  topic: section
creator: Onni Pohjakallio
rights: Copyright (c) 2024 Onni Pohjakallio https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-05-01
publication date: 1945-05-01
starting page: 33
ending page: 43
doi: 10.23986/afsci.71169

Laskelmia maanviljelyksen taloudellisista edellytyksistä sotavuosina
type: item
description: A study was made to determine the profitableness of Finnish agriculture in wartime provided that all its products were sold at maximum prices according to regulations and that all agricultural workers including the farmers themselves received the same wages as according to statistics were paid to annual worker with own provision. For this purpose a detailed estimate was formed of the gross return of agriculture and of operating expenses on the average in years 1935—39 as well as in the household years 1940—41, 1941—42, 1942—43, 1943—44 and 1944—45. As to the last-mentioned year the estimate has been made in advance and requires adjustment. The financial return of the agriculture in different years is presented in Table 4 in which the amount of the assumed gross return, operating expenses, and net return is expressed in millions of marks in the whole country and the amount of net return in marks per hectare of agricultural area.
subject: Articles
  topic: section
creator: K. U. Pihkala
rights: Copyright (c) 2024 K. U. Pihkala https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-09-01
publication date: 1945-09-01
starting page: 79
ending page: 100
doi: 10.23986/afsci.71172

Kalkituksen vaikutuksista maaperän orgaaniseen ja helppoliukoiseen fosforiin
type: item
description: The purpose of the investigation is to elucidate which part of the phosphorus of soil is changed to easily soluble and root-soluble by liming and how fertilizing effects on the organic phosphorus of soil. For test material samples were selected to represent as far as possible the types of soil in which 1 the total phosphorus consists to a great extent of organic phosphorus and to a smallest possible extent of ferric and aluminium phosphates (heavy clay 5) and 2. the total phosphorus consists to a great extent of ferric and aluminium phosphates and to a small extent of organic phosphorus (muddy clay 4). Besides, in some samples phosphorus is present both in organic form and as ferric and aluminium phosphates (muddy clay 3), and the content of both being low (heavy clay 6). In addition, samples have been obtained from many years’ fertilizer experiment fields. Soil samples have been preserved limed and moistened in different ways for 9 months (Table 1) and for 6 months (Table 2). After incubation lime the organic phosphorus of samples was determined by treating with 0.25 N NaOH and easily soluble phosphorus with lactate method (Table 1). The samples preserved for a shorter period were analyzed according to Neubauer test whereby 3 successive harvests were made (Table 2). Due to liming organic phosphorus was decreased and the lactate-soluble phosphorus increased in samples containing amply organic phoshorus (Table 1). The Neubauer test gave similar results as the lactate method (Table 2). It can be concluded from the data that the increase of lactate-soluble and root-soluble phosphorus caused by liming is to a large extent ascribable to mobilization of organic phosphorus since it is greatest in soils where the percentage of organic phosphorus is highest. A part of the increase of easily soluble phosphorus is due to hydrolyzation of ferric and aluminium phosphates, since also in samples, containing little organic phosphorus but plenty of ferric and aluminium phosphates (m…
subject: Articles
  topic: section
creator: Martti Salonen
rights: Copyright (c) 2024 Martti Salonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 1
ending page: 10
doi: 10.23986/afsci.71180

Eräitä näkökohtia perinnöllisten tekijäin vaikutuksesta nautakarjan hedelmällisyyteen
type: item
description: Considering the decisive importance of fecundity on the whole Finnish cattle-breeding industry, the author has tried in the following research, which still is in its first phases, to bring forth some points of view, with which the selection of animals to be bred together could be made still more effective. Material has sofar only been collected from the districts of south-western Finland and Kuopio agricultural associations. The former includes west-Finnish and Ayrshire cattle, the cattle of the Kuopio province agricultural association area, on the other hand, chiefly consisting east-Finnish home-breed. The number of born twins has been examined in the research, their effect on production of the cow and later fecundity. In addition to this overtime calvings of cows have been examined, and to what extent breeding selection regarding proliferation can be rendered more effective on basis of this. A cow with an interval of 15 months or more between two successive calvings has been considered overtime. The material has been collected from reports sent to the Cattle-Breeding Dept, of the Agricultural Experimentary Institution by agricultural associations. Only cows who during their life-time have been more than twice overtime, have been recorded as overtimes. Material regarding twinresearch in the east-Finnish cattle remains for the time being considerably small, but the results have in any cace been published in this connection. The research continues and is extended to include all Finland’s 22 agricultural associations. The most important results of research are explained in the following summary 1) Cows giving twins have totalled 1,97 % of the Ayrshire cattle, 1,69 % of the western-Finnisch cattle and 0,63 % of the east-Finnish cattle. The small number of twins, in comparison with other groups, in the east-Finnish cattle may possible be a results of poorer feeding conditions. Calculated on basis of a single calving and in the above mentioned order, the number of twins …
subject: Articles
  topic: section
creator: Viljo Vainikainen
rights: Copyright (c) 2024 Viljo Vainikainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 165
ending page: 181
doi: 10.23986/afsci.71184

Distribution of thiamin (Vitamin B1) and fat in wheat grain
type: item
description: The chief purpose of the experiments has been to find out the thiamin content of the different parts of wheat grain. Special attention has been paid to the relation of the thiamin and fat content in germ, in the outer bran tissues, and in flours of different grades. On comparing the yeast fermentation method and thiochrome method with each other the former gave 45 to 85 per cent higher values for thiamin than the latter. The results presented in this paper were obtained by using the thiochrome method. All thiamin, as well as crude fat, ash, and fiber contents are given on dry basis. 70 to 80 per cent of the thiamin contained in wheat is concentrated in the germ end of the kernel. In analysis there were obtained the following contents for the germ preparations separated in a special way; ash 5.6 & 5.7 %; thiamin 35.1 & 35.0 μg/g; fat 18.8 & 15.8 % (the corresponding figures of whole kernel; 1.8 & 2.0 %; 3.9 & 3.5 μg/g; and 2.0 & 2.0 %). The thiamin content of the germ preparation was accordingly 9 to 10 times and the fat content 8 to 10 times greater than that on whole kernel so that the relation of the thiamin and fat contents in the germ preparation was about the same as in whole kernel. The content of ash, on the contrary, vas comparatively much lower in germ. The thiamin content of the outer bran tissues of wheat is very low. A small quantity of bran containing thiamin only about a quarter (0.9 μg/g) of the amount contained in whole kernel (3.8 μg/g) was separated with a scouring apparatus of simple construction. It was further possible to separate material about 7 per cent of the weight of grain from its surface without more than 7 per cent decrease in the thiamin content; while the decrease in the fiber content was greater by far (about 40 per cent). The relation crude fat/thiamin is greater in bran tissues than in whole kernel. Analytical data are given of milling products and a series of flours of a commercial mill which was obtained by mixing mill streams in…
subject: Articles
  topic: section
creator: L. H. Pulkki
creator: K. Puutula
rights: Copyright (c) 2024 L. H. Pulkki, K. Puutula https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 194
ending page: 204
doi: 10.23986/afsci.71186

Koekenttien maaperän epätasaisuudesta
type: item
description: The inequality of the Finnish soil with regard to the varying thickness of the soil layers of different age in heavy clay has previously (1) been described as a factor of strong influence on test conditions. The present paper deals chiefly with the effect of the acidity of the soil on the inequality of muddy clay and silt soil, and with the relation of the mechanical composition of silt soil and the various factors of fertility to the productivity of the test soil. The investigation leads to the following conclusions: 1. Even comparatively small changes in the mutual quantitative relations between the fine (<(0.06 mm) mineral refractions of the soil of the test field may have a decisive effect on the physical propercies of the soil and on the inequality of the test field. 2. Among the soil properties of an effectively cultivated, fertile test field in good condition the acidity may develop into a strongly yield restricting factor and thus give rise to quite considerable inequalities in the test field. 3. In the different parts of the test fields the quantities of exchangeable lime (2) also show consider able differences which may affect the yield, especially in the case of soils poor in lime. 4. Bearing in mind the results of the above investigation, it is advisable carefully to investigate the soil when choosing the sites for new experiment stations. Above all it should be ascertained that the experiment station will comprise the typical soils representing the different soils of the district. 5. At the same time special attention should be devoted to the investigation of the plots intended for test fields. In the first place the mechanical composition of the soil should be carefully determined and also at any rate the acidity of the soil and the exchangeable lime. 6. Plant growing tests as a method of investigation involve such an amount of work and expense and their results are so important to agriculture that a thorough soil investigation should be carried out on…
subject: Articles
  topic: section
creator: Jouko Vuorinen
rights: Copyright (c) 2024 Jouko Vuorinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 123
ending page: 133
doi: 10.23986/afsci.71181

Työnmenekistä lehdesten teossa sekä lepän ja koivun lehtien kokoomuksesta ja rehuarvosta
type: item
description: Work requirements for gathering of leaf fodder were investigated by using the following methods: 1) leaf fodder was gathered in ordinary way into bunches about 1,2 m in length and 30 cm in diameter, dried and stored in barn, 2) leaf fodder was cut in 3—4 m long pieces, placed on drying-hurdle 1 and allowed to stay there until winter. The quantity of leaves to be gained was determined and the fodder analyzed both fresh and dried. On the basis of the analyses the feed unit value and content of digestible protein were calculated. The chief results were as follows: The fresh bunches of leaf fodder contained 45 % leaves and 55 % undershrub; the air-dry bunches 43 % leaves and 57 % undershrub. In the course of drying the bunches lost about 50 % of their weight, the loss being approximately the same in regard to leaves and undershrub. The chemical composition of the dry matter of alder and birch leaf was approximately equal to that of good clover-hay, the former having, however, a higher protein content. During drying and storing changes took place in the composition of the leaf dry matter, N-free extracts and raw fat were decreased while fibre and protein were increased, the last mentioned in a considerable degree. The change in the leaf fodder stored upon hurdle was more distinct than in fodder bound in bunches. These changes indicate that nutritive losses have occurred in the leaves during storage and especially in the hurdle method these losses have been heavy. On the basis of the analyses it was calculated that 100 kg of dry (85 % dry matter) stripped leaves of alder make 43 f.u. and the same quantity of birch leaves 46 f.u. Accordingly 100 kg of fresh bunches of leaf fodder contained 8 f.u. and 100 kg of dry bunches 16 f.u. Dry leaves of alder contained 9,1 % digestible pure protein and those of birch 7,3 %. Gathering of bunches required 86,2 minutes of efficient working time per 100 kg of fresh leaf fodder. The average work output in a 10 hour day was 114 pieces of …
subject: Articles
  topic: section
creator: Paavo Kananoja
rights: Copyright (c) 2024 Paavo Kananoja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-09-01
publication date: 1945-09-01
starting page: 101
ending page: 118
doi: 10.23986/afsci.71173

Yliopiston maatalouskirjaston uushankinnat v. 1945
type: item
subject: Announcements
  topic: section
creator: Toimittaja Toimittaja
rights: Copyright (c) 2024 Toimittaja Toimittaja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-12-01
publication date: 1945-12-01
starting page: 170
ending page: 186
doi: 10.23986/afsci.71179

Yliopiston maatalouskirjaston uushankinnat Tammi—Syysk. 1946: Valikoima
type: item
subject: Announcements
  topic: section
creator: Toimittaja Toimittaja
rights: Copyright (c) 2024 Toimittaja Toimittaja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 205
ending page: 217
doi: 10.23986/afsci.71187

Eri uuttomenetelmlen vertailua helppoliukoisen fosforihapon esiintymissuhteiden selvittämisessä etelä-poh janmaan kasvinviljelyskoeaseman koekentällä
type: item
description: Esilläolevassa tutkimuksessa on vertailtu muutamien kemiallisten fosfaatinmääritysmenetelmien tuloksia viljelysalueella, jonka kasvuominaisuudet tunnetaan lähes 20:n vuoden ajalta. Fosfaatinmääritykset on tehty koekentältä järjestelmällisesti otetuista näytteistä ja muutamista toisaalta otetuista suuremmista ja muissa yhteyksissä tarkemmin tutkituista maanäytteistä. Vertailuun on otettu Spurwayn esittämä kenttämenetelmä 0.025 n. etikkahapolla uuttosuhteessa 1: 6, Egnérin esittämä menetelmä kalsiumlaktaatin ja suolahapon seoksella uuttosuhteessa 1: 50, Truogin esittämä menetelmä 0.002 n. rikkihapolla, jossa on 3 g/l ammoniumsulfaattia, uuttosuhteessa 1: 200, ja uusi menetelmä kalsiumasetaattipuskurilla, jonka pH on 3.7, uuttosuhteessa 1: 10. Käytetyistä menetelmistä antoi Spurwayn menetelmä parhaiten viljelyskokemuksien kanssa yhteen käyviä tuloksia. Lähes yhtä hyvin kävivät asetaattipuskurilla saadut tulokset yhteen niiden kanssa. Huonompi oli yhteenkäyminen Egnérin menetelmän tuloksilla ja kaikkein huonoin Truogin menetelmän tuloksilla.
subject: Articles
  topic: section
creator: Martti Salonen
rights: Copyright (c) 2024 Martti Salonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 80
ending page: 96
doi: 10.23986/afsci.71193

Viljelyskasvien vedenkestämiskyvystä
type: item
description: In der Studie wird berichtet über die Untersuchungen, die im Sommer 1945 auf den Uferkulturen der zum Gewässergebiet des Oulujoki gehörenden Seen Pirttijärvi und Nuasjärvi ausgeführt worden sind über den Schaden, der den Kulturpflanzen durch das gegen Ende Juni eingetretene Hochwasser verursacht worden ist. Die Wasserstands- und Niederschlagsverhältnisse sowie die durchschnittlichen Wachstumszeiten im Untersuchungsgebiet sind in Abb. 1 wiedergegeben. Ausser den augenscheinlichen, die Schaden- und Abgangsgrenzen der verschiedenen Pflanzen angehenden Nivellierungen, deren Mittelwertergebnisse aus Tabelle 1 hervorgehen, sind den verschiedenen morphologischen Eigenschaften der Getreidepflanzen zugewandte Untersuchungen auf Grund von Ähren(Rispen-)proben aus den Kulturen ausgeführt worden. Zu jeder Probe haben 20 Ähren gehört. Die einer Probe entsprechenden Messungswerte sind in relative Werte umgerechnet und auf ihrer Grundlage graphische Darstellungen ausgearbeitet worden zu den Figuren 2—4, die also die Abhängigkeit der verschiedenen morphologischen Eigenschaften vom Wasserstand widerspiegeln. Ausserdem sind auch für 1 m2 grosse Probeflächen Ertragsbestimmungen ausgeführt worden, deren Ergebnisse aus Abb. G hervorgehen. Die Untersuchungen lehren, dass die Abgangsgrenze sich bei den verschiedenen Kulturpflanzen recht deutlich abhebt. Unter den Kulturpflanzen hat sich der Timothee in der Wasserresistenz als am besten erwiesen. Seiner Abgangsgrenze hat eine etwa 20tägige, der des Leins eine 14tägige und der des Roggens eine 11tägige Wasserdecke entsprochen. Die Abgangsgrenze von Hafer und Klee hat in der Hochwassergrenze gelegen, die der Gerste wiederum 3cm und die der Kartoffel 10 cm höher. Die Schadengrenze hat sich bei den Wiesenpflanzen schwer festlegen lassen. Sie hat sich wenigstens nicht viel höher als die Abgangsgrenze hingezogen. Bei den übrigen Pflanzen hat die Schadengrenze durch schnittlich etwa 30 cm oberhalb der Abgangsgrenze gelegen. Der Wasserschaden äuss…
subject: Articles
  topic: section
creator: Pentti Saukko
rights: Copyright (c) 2024 Pentti Saukko https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 97
ending page: 114
doi: 10.23986/afsci.71194

Maankäyttölajien luokittelujen ja määritelmien yhtenäistämisestä
type: item
description: The instructions of the Finnish agricultural statistics, Board of Survey and communal taxation measurements for classification of land utilization types differ from each another, thus making it difficult to compare and to control the preliminary data of statistics. Definitions of land utilization classes have been inadequate causing uncertainty in information about area. In the present investigation a proposal has been made for a new classification which would be better comparable than the former one with the classification of the Board of Survey as well as for a more detailed definition of land utilization types. The aim of the definitions has been to attain such characteristic features which enable drawing of a definite line between different land utilization types even when persons with little training are employed as collectors of the required information. Besides, the principle adhered to, when determining the class of land utilization, has been not to take into account the temporary use of land outside its regular use. The land area belonging to one agricultural enterprise (excluding waters) is divided according to the new proposal to the following main groups: I. Agricultural land 11. Cultivable land 111. Actual forest land IV. Waste land. The agricultural land is divided into the following groups according to its use 1. Garden (orchard and vegetable garden) 2. Field. 3. Permanent pasture on fields 4. Meadow (natural meadow). 5. Cleared pasture. 6. Building site, roads, etc. The cleared pastures include enclosed treeless and stumpy pasture lands and in addition to these natural meadows similarly enclosed and permanently used as pasture. The cultivable land is divided into cultivable open peat moss and cultivable forest land. The latter together with the actual forest land forms the group which corresponds to the earlier forest land group. Proposed practice makes comparison with surveying areas easier.
subject: Articles
  topic: section
creator: K. U. Pihkala
rights: Copyright (c) 2024 K. U. Pihkala https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 25
ending page: 42
doi: 10.23986/afsci.71189

Über das Verhältnis zwischen frühreife und Ertragsfähigkeit beim Hafer
type: item
description: Tutkimuksessa osoitetaan, että kauralajikkeiden aikaisuuden ja satoisuuden välillä vallitsee negatiivinen korrelaatio. Kultasade 11-kauran satoisuuteen verrattuna merkitsee yhden päivän aikaisuusero keskimäärin n. 1.33 % satoisuuseroa. Näin ollen kauralajikkeita, joiden satoisuusero (Kultasade H-kauraan verrattuna) on kutakin kasvupäivää kohti 1.33 %, voidaan pitää aikaisuuteensa nähden keskenään yhtä satoisina, eli niiden T-satoisuus on keskenään yhtä suuri. Tutkittavan lajikkeen T-satoisuus lasketaan kaavasta: T-satoisuus = R—1.33 T, jolloin R = ko. lajikkeen prosenttinen sato Kultasade 11-kauran (mittarilajikkeen) sadon määrästä ja T = tutkittavan lajikkeen ja Kultasade 11-kauran aikaisuusero päivissä; mittarilajiketta aikaisemman lajikkeen T-arvo on (—) merkkinen, myöhäisemmän (+ ) merkkinen. Kauralajikkeille lasketut T-satoisuudet osoittavat, että parhaiden myöhäisten kaura lajikkeiden (esim. Örn-kauran) satoisuus on erittäin hyvä, joten entistä tuntuvasti satoisampien myöhäisten lajikkeiden luominen kasvinjalostustietä, tavanomaista risteytysmenetelmää käyttäen, tuottanee vaikeuksia. Sen sijaan aikaisten kauralajikkeiden satoisuudessa on todennäköisesti vielä paljon parantamisen varaa.
subject: Articles
  topic: section
creator: Onni Pohjakallio
rights: Copyright (c) 2024 Onni Pohjakallio https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-09-01
publication date: 1945-09-01
starting page: 120
ending page: 128
doi: 10.23986/afsci.71174

Dry period and milk yield
type: item
description: The relation between dry period milk yield among Finnish Ayrshire cattle has been studied in this investigation. The question has been handled particularly from the standpoint of breeding selection in weighing whether the length of the preceding dry period is to be taken into consideration in breeding selection and how exactly the length of the dry period due to genotype characteristic to each cow can be determined. The calculations made have given the following results: I. The length of the preceding dry period has comparatively small effect on the milk yield of the next lactation. The milk yield does in fact increase somewhat as the dry period lengthens up to sixty days (Figure 1) but this effect is so slight that it has no significance in breeding selection. 11. The determination of the length of the dry period characteristic to each cow is made difficult by the fact that its length is dependent not only upon the cow’s genotype but also to a very great extent upon non-genetic factors. The most important of these are; I. Feeding and care, 2. Length of calving interval, and 3. Number of previous lactations. 1. The quality and quantity of the feeding as well as the care of the cows has an apparently greater effect on the length of the dry period. In breeding selection it is especially confusing because it is very difficult to make even an approximate estimate of the effect of the different feeding and care on different farms on the length of the dry period, and it cannot be levelled by using mean correction factors or other levelling methods. This touches also the different feeding during the several seasons. One of the practical measures of cattle raising which brings about variation in the length of the dry period is that cows of great persistency are forced into dry period at the latest four to six weeks previous to the next calving. This variation is relatively small, however, compared to that arising from other non-genetic causes. 2. The length of the dry perio…
subject: Articles
  topic: section
creator: T. Lonka
rights: Copyright (c) 2024 T. Lonka https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 147
ending page: 163
doi: 10.23986/afsci.71183

Nuorten emakkojen ja leikkojen lisäkasvukyky toisiinsa verrattuna
type: item
description: Hinsichtlich der Frage, ob im Zuwachsvermögen der auf ein Gewicht von 90—100 kg gemästeten Säue und gleich schwerer kastrierter Eber oder Borge ein Unterschied besteht, begegnet man im Schrifttum (1, 2,3, 4) auseinandergehenden Auffassungen. Aus diesem Grunde und weil der Frage bedeutendes theoretisches wie auch praktisches Intresse zukommt, ist sie in der vorliegenden Untersuchung einer erneuten Betrachtung unterzogen worden. Als Untersuchungsstoff hat ein Material gedient, das im Laufe der Jahre zusammengekommen ist bei vergleichenden Versuchen, die an der Versuchsstation für Schweinewirtschaft über verschiedene Schweinestämme ausgeführt worden sind. In diese Versuche sind aus je vier Tieren bestehende Gruppen einbezogen; die zu ihnen gehörenden Ferkel entstammen demselben Wurf. Die Gruppen umfassen normalerweise 2 Säue und 2 Borge, die in derselben Bucht gepflegt werden und aus demselben Trog fressen. In Abstammung, Pflege und Fütterung bestehen also bei ihnen so gleichartige Wachstumsbedingungen, wie sie in der Praxis überhaupt angeordnet werden können. Die Tiere werden einmal wöchentlich gewogen und bei einem Gewicht von 00—100 kg geschlachtet. Für die statistische Behandlung wurden die Wägungsergebnisse der bis zum Jahre 1939 gezüchteten, im Vorfrühling geborenen Gruppen genommen, die 2 Säue und 2 Borge umfassten und deren Tiere alle bis zu einem Gewicht von 90—100 kg erzogen wurden. Es bestanden 100 Gruppen, die 200 Säue und 200 Borge zählten. Für beide Gruppen wurde eine gewöhnliche Korrelationstafel über die Wechselbeziehung zwischen Alter und Gewicht aufgestellt. Die mittleren Gewichte der Gruppen von je 200 Tieren in verschiedenem Alter gehen aus der Zusammenstellung auf S. 139 und aus dem Diagramm auf S. 140 hervor. Als Endergebnis der Untersuchung hat sich herausgestellt, dass die von denselben Eltern abstammenden, auf gleiche Weise gefütterten Säue und Borge 90 kg Gewicht oder Bacongewicht durchschnittlich gleich schnell erreichen, so dass das Zuwachsv…
subject: Articles
  topic: section
creator: Ilmari Poijärvi
rights: Copyright (c) 2024 Ilmari Poijärvi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-12-01
publication date: 1945-12-01
starting page: 136
ending page: 143
doi: 10.23986/afsci.71176

Über die Resistenz der in Finnland anzubauenden Getreiderosten gegen Weizensteinbrand und Haferflugbrand
type: item
description: In der Landwirtschaftlichen Versuchsanstalt, Abteilung für Pflanzenkrankheiten, sind über die Resistenz von aus finnischen Pflanzenzüchtungsanstalten erhaltenen Sommerweizenlinien gegen Steinbrand [Tilletia caries (DC.) TUL.] Ver suche angestellt worden, deren Ergebnisse im folgenden wiedergegeben werden. Zugleich werden die in der Abteilung für Pflanzenkrankheiten in den Jahren 1937 1938 ausgeführten Versuche veröffentlicht, in denen die Resistenz verschiedener Hafersorten gegen Ustilago avenue (PERS.) JENS, erforscht wird.
subject: Articles
  topic: section
creator: E. A. Jamalainen
rights: Copyright (c) 2024 E. A. Jamalainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 45
ending page: 49
doi: 10.23986/afsci.71190

The shape of the egg and its inheritability
type: item
description: Kananmunan tultua erittäin tärkeäksi kansainväliseksi kauppatavaraksi ja kulutuksen noustessa yli 70 milj. kappaleen vuosittain on useissa tuontimaissa kiinnitetty huomiota kananmunien laatuun kuten tuoreuteen, kokoon, kuoren laatuun ym. ominaisuuksiin. Koska kauppatavaran yhdenmukaisuus teknillisistä syistä on kaupankäynnille eduksi, tekijä on tutkinut kananmunan muotoa ja sen periytymistä. Kananmunan muodon mittana tekijä on käyttänyt kananmunan leveyden suhdetta pituuteen, jolloin munan indeksi, muotoluku, on laskettu seuraavan kaavan mukaan: Kananmunan muotoluku = (100 × leveys)/pituus Aineistona on käytetty Siipikarjanhoitajain Liiton munintatarkastusasemalla 1930/31 olleitten 297 kanan 48 553 munaa. Kaikkien näiden munien keskimuotoluku (Ml) oli 71,3. Koska oli mahdollista, että eräät ulkonaiset tekijät saattoivat vaikuttaa kananmunien muotoon, on tekijä lähemmin tutkinut tuotantokauden pituuden, munintakuukauden, munien koon ja vuosituotannon vaikutusta kananmunien muotoon. Tulokset osoittavat, että 1) munan muoto ei muutu tuotantokauden lyhentyessä 11 kuukaudesta 9 kuukauteen, munien muotoluvun ollessa 11 kuukauden aikana säännöllisesti munineitten kanojen munilla 71,2, 10 kuukauden aikana säännöllisesti munineittenkanojen munilla 72,4, 9 kuukauden aikana säännöllisesti munineitten kanojen munilla 71,7. 2) munan muotoluku, muutamia poikkeuksia huomioonottamatta, muuttuu munintakauden aikana tasaisesti siten, että se pienenee 2,3 prosenttia eli 72,6:sta 70,3:een, ja munat siis tulevat tuotantokauden kuluessa hieman pitkulaisemmiksi (kuva 2 ja 3), 3) munan muotoluku on munan koosta riippumaton, ja vuorosuhdekerroin on (vuorosuhdetaulu 1) r = —0,031 ±0,019 ja regressiokerroin on (regressiotaulu 1) R(y/x) =—0,018 R(x/y) =—0,053, sekä että 4) munan muoto on myöskin riippumaton vuosituotannon runsaudesta, ja vuorosuhdekerroin on (vuorosuhdetaulu 2) r = +0,085 ± 0,058 ja regressiokerroin (regressiotaulu 2) R(y/x) = +0,0285. R(x/y) = +0,025 Kananmunan muoto on näin …
subject: Articles
  topic: section
creator: Erik Martimo
rights: Copyright (c) 2024 Erik Martimo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 63
ending page: 79
doi: 10.23986/afsci.71192

Suomalaisen hunajan ominaisuuksista ja alkuperästä
type: item
description: Der Verfasser hat in den Jahren 1937 und 1938 eine Anzahl Proben von finnischem Honig, betreffend Wassergehalt, spezifisches Gewicht, Diastasegehalt, Invert und Rohrzuckergehalt und Wasserstoffionenkonzentration untersucht und dabei gleichzeitig eine Pollenanalyse der Honigproben durchgefürt. Die Ergebnisse der Untersuchungen haben gezeigt, dass der finnische Honig durcschnittlich 18,9 (10,0— 26,8) % Wasser enthält und dass das Sp. Gewicht im durchschnitt 1,423 (1,442—1,371) ist. Der Diastasegehalt des Honigs war hoch, da die Diastasezahl im durchschnitt 149 (8—28) war. Die untersuchten Honigproben enthielten im durchschnitt 70,7 (79,5—56,9) % Invertzucker und 1,825 (0,0—7,0) % Rohrzucker. Die Wassrstoff-ionenkonzentration, die mit der Chinhydronmethode ausgeführt wurde, zeigte einen durchschnittlichen pH-Wert von 3,91 (4,60—2,62). Für die Herkunftsbestimmung der Honigproben wurde eine Pollenanalyse durch-gefürt und konnte der Verfasser dabei feststellen, dass die am öftesten vorkommen den Pollen den Blumen Trifolium repens, Pirus malus, Ribes grossularia, Centaurea cyanus, Epilobium angustifolium, Fagopyrum esculentum, Pisum sativum, Tilia cor data, Vaccinium myrtillus, Viola tricolor, Taraxat um officinalis u.s.w. stammten.
subject: Articles
  topic: section
creator: Erik Martimo
rights: Copyright (c) 2024 Erik Martimo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-12-01
publication date: 1945-12-01
starting page: 157
ending page: 169
doi: 10.23986/afsci.71178

The significance of potato virus diseases in Finland
type: item
description: Tiedot perunan virustautien levinneisyydestä eri maissa osoittavat, että näiden tautien aiheuttamat vahingot ovat vähäisimmät sellaisissa seuduissa, joissa vallitsee kylmä ja raaka ilmanala (vrt. 5, 12, 19). Vahingollisimpien virustautien tuhot ovat taasen suoranaisessa suhteessa niitä levittäviin hyönteisiin, lähinnä kirvoihin, siten että näiden esiintymistä ehkäisevät ilmasto- ym. tekijät ovat samalla esteenä virustautien suuremmille vahingoille (vrt. 1,5, 7, 12). Sellaisia seutuja, joissa perunan virustautien merkitys on vähäinen, ovat lähinnä pohjoisosissa maapalloa sijaitsevat maat, kuten Norja, Pohjois-Skotlanti, Kanada ja Alaska. Virustauteja esiintyy vähän myös Virossa, Hollannin rannikkoseuduilla, koillis- ja itäosissa Saksaa, Ruotsissa, lukuunottamatta etelä-osaa maasta (10, 11) sekä eri maiden vuoristoseuduissa. Suomen pitäisi kuulua maantieteellisen asemansa perusteella sellaisiin maihin, joissa perunan virustautien merkitys on vähäinen, ja kuten seuraavassa tullaan osoittamaan, siten onkin asianlaita suuressa osassa maata. Esitys perustuu pääasiallisesti niihin tietoihin, joita perunan virustaudeista on saatu perunakokeita suorittavilta koelaitoksilta ja koeasemilta. Maatalouskoelaitoksen kasvitautiosastossa kiinnitettiin perunan virustauteihin ensimmäisen kerran suurempi huomio v. 1924, jolloin osastolle oli hankittu ulkomailta, pääasiallisesti Saksasta ja Englannista kokeiltavaksi joukko syövänkestäviä perunalajikkeita. Kokeiltava peruna-aineisto osoittautui hyvin virustautiseksi. Kokeita jatkettaessa v. 1925 todettiin virustautien esiintyvän entistä voimakkaampina kaikissa sairaista mukuloista kasvaneissa yksilöissä. Havainnot v. 1925 kokeista nähdään taulukosta siv. 135. Useissa lajikkeissa oli suun osa yksilöistä kierreviroosin vaivaamia. Tämän ohella oli monissa lajikkeissa runsaasti muita virustauteja. Kokeita jatkettiin v. 1926, jolloin sato oli useimmissa kierreviroosia sairastavissa yksilöissä aivan mitätön, vain muutamia perunan alkuja vaivai…
subject: Articles
  topic: section
creator: E. A. Jamalainen
rights: Copyright (c) 2024 E. A. Jamalainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1946-01-01
publication date: 1946-01-01
starting page: 134
ending page: 146
doi: 10.23986/afsci.71182

Evert August Malm
type: item
description: Am 6. Oktober 1945 verschied der Leiter der Tätigkeit des Finnischen Moorkulturvereins, Ökonomierat Dipl.-Ing. Evert August Malm, im Alter von 74 Jahren. Nach seiner eigentlichen Studienzeit hatte er das Landmesser-, das Agronom- und. las Kulturingenieurexamen bestanden. Nachdem er zwei Jahre als überzähliger Vermessungsingenieur tätig gewesen war, wurde er Konsulent des 1896 gegründeten Finnischen Moorkulturvereins und später daselbst Sekretär sowie 1919 Leiter der Tätigkeit des genannten Vereins; aus dieser Stellung trat er am 1. 9. 1945 in den Ruhestand. Somit hat er über 48 Jahre im Dienste des Moorkulturvereins gestanden. Die e Zeit umfasst mancherlei Planung, eifrige Arbeit zur Überwindung von Schwierigkeiten und Durchführung von Plänen, zugleich aber auch Freude und Zufriedenheit als die modernen Moorkulturmethoden in stets weiteren Kreisen bekannt werden. Eine der ersten und in ihren Ergebnissen beständigsten Arbeiten Malms ist seine 1003 unternommene Ermittlung des Flächeninhalts der finnischen Moore. Gleich in den Anfängen seiner Tätigkeit führte Malm Mooruntersuchungen aus, und er blieb bis zum Ende seines Lebens ein warmer Förderer und Ansporner dieser seiner Untersuchungstätigkeit. Insbesondere ist zu bemerken, dass Malm auch in seinen Mooruntersuchungen sehr weitsichtig war und stets betonte, dass alle Nutzungsmöglichkeiten der Moore gleichzeitig zu erforschen seien. Demgemäss war neben den Land- und Waldbaubedingungen der Moore gewiss auch herauszustellen, ob die Torfvorkommen entweder für Torfstreu- oder Brenntorfgewinnung nutzbar gemacht werden könnten. Eine andere Seite der Lebensarbeit Malms macht sein Anteil an der Pflanzenbau Versuchstätigkeit Finnlands aus. Auf sein und Professor Rindells Betreiben wurden in Finnland unter anderem drei Moorversuchsstationen gegründet; die Planung der an ihnen ausgeführten Versuche ist grossenteils die Arbeit Malms. Für sie opferte. Malm viel Zeit, daher haben die Versuche zu ausserordentlich gut auf die Praxis …
subject: Obituary
  topic: section
creator: Erkki Kivinen
rights: Copyright (c) 2024 Erkki Kivinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1945-12-01
publication date: 1945-12-01
starting page: 129
ending page: 135
doi: 10.23986/afsci.71175