Aikuiskasvatus on tieteenalansa ainoa kotimainen vertaisarvioitu tiedejulkaisu. Se on vuodesta 2019 lähtien välittömästi avoin, maksuton verkkojulkaisu. Aikuiskasvatus lisää tutkimuksen ja käytännön välistä vuoropuhelua yhteiskunnassa. Se edistää moniäänistä ja kriittistä keskustelua aikuisuudesta. Tutustu julkaisuun Aikuiskasvatuksen verkkosivuilla. Aikuiskasvatus hakee päätoimittajaa kolmivuotiselle kaudelle 2025-2027. Lue myös kirjoittajakutsut. Digitointia varten tekijöiden julkaisulupia on selvitetty mahdollisimman kattavasti. Julkaisuluvan voi antaa verkkolomakkeella. Jos kirjoittajaa ei ole tavoitettu ja tämä vaatii tekstinsä poistamista, se poistetaan. Aikuiskasvatus on luettavissa verkossa koko julkaisuajaltaan, vuodesta 1981 lähtien. Digitointi toteutettiin Suomen tiedekustantajien liiton rahoituksella, joka perustuu tekijänoikeusjärjestö Kopioston keräämiin käyttökorvauksiin. Julkaisun kustantavat Kvs-säätiö (Kansanvalistusseura sr.) ja Aikuiskasvatuksen tutkimusseura (ATS). Uutiskirje tuo tuoreeltaan tiedon uudesta numerosta ja tutkimuksen ajankohtaisuutiset.
Kansanvalistusseura, Aikuiskasvatuksen Tutkimusseura (ATS)
Epävarmuuden vuodesta luovien avausten vuoteen
Sivistyksen puolustaminen vaatii yhä enemmän pelottomuutta, kun yleisessä ilmapiirissä monenlaiset vastakkainasettelut kärjistyvät yhteisten etujen hahmottamisen ja innostuneiden avausten kustannuksella. Yhteinen innostuminen ja kehitystyöhön keskittyminen olisivat hyviä vaihtoehtoja myös autoritääriselle johtamiselle, ja saattaisivatpa kuormittuneisuuskokemuksetkin samalla vähentyä. Aikuiskasvatustieteilijöillä olisi varmasti tähän annettavaa. Vuonna 2026 Aikuiskasvatus avaa jälleen uusia ovia. Visuaaliset abstraktit ovat yleistyneet maailmalla, joten toimituskunta innostui pohtimaan, voisiko niitä ottaa jollain tavalla osaksi julkaisua. Mahdollisuuksia tähän tarkastellaan toukokuussa kansainvälisessä Nordic Adult Education -konferenssissa, johon tuotamme Suomen tiedekustantajien liiton rahoituksella Abstrakti kuvaksi -työpajan. Aikuiskasvatuksen vuoden 2026 teemanumero käsittelee itsekasvatusta ajassa. Sen toimittavat Jani Pulkki ja Johanna Kallio. Numerolta on lupa odottaa laadukkaaseen tutkimukseen perustuvia tuoreita näkökulmia ja ajankohtaista keskustelua.
tiivistelmät [http://www.yso.fi/onto/yso/p11163]
tutkimus [http://www.yso.fi/onto/yso/p183]
julkaisut [http://www.yso.fi/onto/yso/p1548]
aikuiskasvatus [http://www.yso.fi/onto/yso/p10754]
Copyright (c) 2025 Anu Järvensivu https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
”On tärkeää ulottaa monikulttuurisuuden ja antirasismin tarkastelu myös aikuiskasvatustieteen kentälle, sillä se koskettaa kaikenikäisiä”
Itä-Suomen yliopiston opinto- ja uraohjauksen määräaikainen professori Anne-Mari Souto tutkii ohjauksen ja koulutuksen yhdenvertaisuutta. Sukupuolella, yhteiskuntaluokalla, iällä ja rodulla on merkitystä siinä, millaiset koulutus- ja työmahdollisuudet yksilöille avautuvat, mutta ohjaustyössä näistä teemoista usein vaietaan. Soutoa kiinnostaa etenkin se, miten sosiaalisiin eroihin kiinnittyvää segregaatiota voisi tunnistaa ja purkaa ohjaustyössä eri-ikäisten parissa.
sosiologia [http://www.yso.fi/onto/yso/p331]
kasvatussosiologia [http://www.yso.fi/onto/yso/p20192]
uraohjaus [http://www.yso.fi/onto/yso/p39211]
opinto-ohjaus [http://www.yso.fi/onto/yso/p14999]
segregaatio [http://www.yso.fi/onto/yso/p20563]
yhdenvertaisuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p17567]
Copyright (c) 2025 Mari Korhonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ammatillisesti koulutettujen alanvaihtajien käsityksiä teknologiasta työelämässä ja vapaa-ajalla
Nopeasti kehittyvä teknologia muuttaa työelämää ja sen vaatimuksia. Työelämässä toimivien, ammatillisesti koulutettujen alanvaihtajien käsitykset teknologiasta ovat yhteydessä siihen, millaisia teknologioita otetaan käyttöön ja millaisen teknologian käyttöönottoa pyritään välttämään. Tarkastelemme käsityksiä, joita ammatillisesti koulutetuilla aikuisilla on teknologiataitojen tarpeellisuudesta sekä niitä koskevista osaamistarpeista työssä ja vapaa-ajalla. Tutkimukseen haastateltiin 15 (N = 15), ammatillisesti koulutettua, 22–55-vuotiasta ammatin- ja alanvaihtajaa. He olivat vaihtaneet alalle, jossa teknologia oli tärkeä osa työtä. Analysoimme puolistrukturoidut haastattelut aineistolähtöisesti sisällönanalyysia hyödyntäen. Sisällönanalyysin perusteella ammatillisesti koulutettujen alanvaihtajien käsityksissä erottui neljä pääteemaa: 1) teknologioiden nopean kehittymisen mahdollisuudet työelämässä, 2) työelämän teknologiataitojen jatkuva kehittäminen, 3) vapaa-ajan teknologiataitojen tarpeellisuuden koettu ristiriitaisuus ja 4) teknologian perusosaamisen riittävyys vapaa-ajalla.
teknologia [http://www.yso.fi/onto/yso/p2339]
ammatillinen aikuiskoulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p4163]
ammatinvaihto [http://www.yso.fi/onto/yso/p2639]
käsitykset [http://www.yso.fi/onto/yso/p6333]
työelämä [http://www.yso.fi/onto/yso/p16262]
vapaa-aika [http://www.yso.fi/onto/yso/p3276]
Copyright (c) 2025 Hanna Nygren, Maarit Virolainen, Kirsi Syynimaa, Raija Hämäläinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
"Muut opiskelee yhtä varmanolosesti ja ite on vaan haahuillu ympäriinsä”
Yliopisto-opiskelijoiden työllistettävyydestä on muodostunut uusi kulttuurinen mallitarina, joka asettaa uudenlaisia vaatimuksia sekä yliopistoinstituutioille että opiskelijoille. Työllistettävyyden ihanteisiin pyrkiminen edellyttää opiskelijoilta ja vastavalmistuneilta jatkuvaa itsensä kehittämistä. Tarkastelemme tutkimuksessamme eri aloja edustavien nuorten ja keski-ikäisten opiskelijoiden (n = 29) selontekoja suhteessa työllistettävyyden mallitarinaan. Ymmärrämme selonteot vuorovaikutuksessa rakentuvana puhetapana, jossa selitetään erityisesti sosiaalisiin normeihin nähden ongelmalliseksi määrittyvää asiaa. Millaisia selontekoja yliopisto-opiskelijat tuottavat, kun he kokevat poikkeavansa työllistettävyyden ideaaleista? Entä miten he asemoivat itsensä näissä selonteoissa? Narratiivisen analyysin tuloksena esitämme viisi työllistettävyyden ideaalia: 1) opintojen nopea suorittaminen ja sujuvat siirtymät työelämäpoluille, 2) oman alan työkokemus, 3) monitaitoisuus, 4) verkostoituminen ja markkinoiminen sekä 5) ajasta ja paikasta vapaa työntekijä. Tunnistimme oikeuttavia, puolustavia, selittäviä ja syyttäviä selontekoja. Koulutuspoliittisena tavoitteena työllistettävyys luo myös ei-toivottuja vaikutuksia. Haastatellut näyttäytyivät työllistettävyyden ideaaleihin nähden eri tavoin puutteellisina. Yliopisto-opetuksessa tulisi pyrkiä lisäämään opiskelijoiden kriittistä ymmärrystä työllistettävyyden kulttuurisesta mallitarinasta sekä valmiuksia haastaa sitä. Tutkimus pohjautuu Suomen Akatemian rahoittamaan hankkeeseen ”Akateeminen yrittäjyys sosiaalisena prosessina”(ACE 2016–20, päätösnumero 295961). Siinä tutkittiin yrittäjämäisten identiteettien rakentumista yliopistokoulutuksessa.
selonteot [http://www.yso.fi/onto/yso/p21538]
narratiivinen tutkimus [http://www.yso.fi/onto/yso/p22220]
Copyright (c) 2025 Inka Hirvonen, Päivi Siivonen, Katri Komulainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Viestintäalojen yliopisto-opiskelijoiden käsityksiä tieteellisestä ajattelusta
Yhteiskunta tarvitsee kriittisiä ja tietoa syvällisesti käsitteleviä asiantuntijoita. Tieteellisen ajattelun akateemista opiskelua on tutkittava, jotta voidaan arvioida koulutuksen kykyä vastata tähän tarpeeseen. Tutkimuksessamme kuvaamme, miten viestintäalojen yliopisto-opiskelijat käsittävät tieteellisen ajattelun ja millaisia juuri viestintäaloille ominaisia erityispiirteitä he mieltävät tieteelliseen ajatteluun kuuluvan. Tulostemme mukaan viestintäalojen yliopisto-opiskelijat kokevat ajattelutapansa eroavan muiden asiantuntijoiden ajattelusta. Tieteellisen ajattelun kytkeytyminen tietoon korostuu, kun taas esimerkiksi ongelmanratkaisutaidot ja päättelykyky eivät. Viestintäalojen erityispiirteenä näyttäytyy tieteellisen ajattelun vuorovaikutuksellisuus sekä sen kehittymisessä että relativistisessa suhtautumisessa tietoon. Opiskelijoiden käsitys tieteellisestä ajattelusta ei aivan vastaa siitä tehtyjä teoretisointeja ja siten tutkinto-ohjelmien tai opetushenkilökunnan tavoitteita. Opiskelijoiden mukaan tieteellisessä ajattelussa kehittyminen voi jäädä opintojen aikana ainakin osittain kesken ja osaaminen epävarmaksi, mikä heijastuu koettuina haasteina esimerkiksi tieteellisessä kirjoittamisessa sekä määrällisten menetelmien hallitsemisessa. Tutkimus vahvistaa käsitystä tieteellisestä ajattelusta geneerisenä ja alakohtaisena osaamisena. Tutkimusartikkelin aineisto on kerätty osana Helsingin Sanomain säätiön rahoittamaa tutkimushanketta TAJU – Tieteellisen ajattelun kehittyminen journalistiikan ja viestintäaineiden yliopisto-opinnoissa (2021–2022).
tieteellinen ajattelu [http://www.yso.fi/onto/yso/p7836]
yliopistopedagogiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p14149]
korkeakouluopiskelu [http://www.yso.fi/onto/yso/p13164]
viestintä [http://www.yso.fi/onto/yso/p36]
journalismi [http://www.yso.fi/onto/yso/p1161]
Copyright (c) 2025 Mitra Raappana, Leena Mikkola https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskasvatuksen numerossa 4/2025 julkaistujen suomenkielisten vertaisarvioitujen tiedeartikkeleiden englanninkieliset tiivistelmät.
tiede [http://www.yso.fi/onto/yso/p2240]
Copyright (c) 2025 Esko Clarke Sario https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Jatkuva oppiminen - todellisuutta, toiveita ja vaateita
Jatkuva oppiminen ei voi olla pelkästään talouden kilpailukyvyn väline, vaan sen on luotava tilaa moniäänisyydelle ja erilaisten kokemusten tunnustamiselle. Koulutuksen kasautuminen tietyille ryhmille, työssä oppimisen rakenteelliset esteet ja eriarvoiset oppimismahdollisuudet ovat kysymyksiä, joihin aikuiskasvatustieteen tutkimuksen on tartuttava. Teemanumero tarkastelee jatkuvaa oppimista yksilön, organisaation ja yhteiskunnan näkökulmista. Teksteissä kuvataan, miten jatkuva oppiminen toteutuu julkishallinnon organisaatioissa, koulutuksessa ja työpaikoilla, sekä millaisia haasteita ja mahdollisuuksia sen tukemiseen liittyy. Samalla pohditaan, miten jatkuva oppiminen voi edistää yksilöiden toimijuutta, hyvinvointia ja osallisuutta – ei ainoastaan kilpailukyvyn, vaan myös sivistyksellisen ja yhteiskunnallisen lupauksen näkökulmasta. Lukijaa kutsutaan pohtimaan, miten jatkuva oppiminen voisi yhä paremmin tukea yksilöiden ja yhteisöjen kehittymistä uudistumisen ja vaikuttamisen välineenä, ei vain sopeutumisen.
Copyright (c) 2025 Anu Kajamaa, Päivi Hökkä, Katja Vähäsantanen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskasvatuksen numerossa 3/2025 julkaistujen suomenkielisten vertaisarvioitujen tiedeartikkeleiden englanninkieliset käännökset.
”Tekoälyn kehitys haastaa aikuiskasvatusta pohtimaan sen vaikutuksia osaamisen kehittymiseen”
Tampereen yliopiston tekniikan pedagogiikan professori Petri Nokelainen tutkii asiantuntijuuteen, hyvinvointiin ja oppimisympäristöihin liittyviä tekijöitä erityisesti tekniikan aloilla.
Vertaisarviointi on vankkaa osaamista ja aikaa vaativaa työtä
Vertaisarviointi on joukkoistettua talkootyötä, jolla varmistetaan tutkimuksen laatua. Elleivät tutkijat iltahämärissä vertaisarvioisi, tutkimuksen ja tieteellisen toiminnan prosessit eivät pyörisi, eikä yhteiskunnassa olisi käytettävissä vertaisarvioituja tutkimuksia keskustelun ja päätöksenteon pohjaksi. Tiedeyhteisön #Vertaisarviin-kampanja näkyväksi arvioijien työtä, mutta vertaisarvioinnista puhumista on jatkettava kampanjan jälkeenkin. Arvioinnin perustava merkitys tieteen tekemiseen kuuluvana työtehtävänä tulee tunnustaa ja sille tulee varmistaa tarvittava työaika yliopistoissa, tutkimuslaitoksissa ja ammattikorkeakouluissa. Samoin tulee yhä systemaattisemmin kehittää vertaisarviointiosaamista.
vertaisarviointi (arviointimenetelmät) [http://www.yso.fi/onto/yso/p9740]
laadunvarmistus [http://www.yso.fi/onto/yso/p2725]
tiedeyhteisöt [http://www.yso.fi/onto/yso/p14035]
Numerossa 45(2) julkaistujen suomenkielisten vertaisarvioitujen tiedeartikkeleiden englanninkieliset käännökset.
Demokratiakasvatuksen juuret ja muutoksen mahdollisuus
Suomalaisen kriittisen pedagogiikan merkkiteos Kenen kasvatus? julkaistiin vuonna 2005. Se toi keskusteluun kysymyksiä, jotka koskevat kasvatuksen kautta hyvän yhteiskunnan määrittelyä. Teokseen sisältyvästä, kasvatusfilosofi Tuukka Tomperin ja kasvatussosiologi Nelli Piattoevan artikkelista ”Demokraattisten juurten kasvattaminen” on muodostunut demokratiakasvatuksen klassikko. Mitä annettavaa sillä on demokratiakasvatukselle kaksi vuosikymmentä julkaisemisensa jälkeen?
demokratia [http://www.yso.fi/onto/yso/p742]
kasvatusfilosofia [http://www.yso.fi/onto/yso/p2746]
esseet [http://www.yso.fi/onto/yso/p19188]
Copyright (c) 2025 Perttu Männistö, Sari Hietamäki, Ville Mäki https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
”Aikuisten oppimisen vaikeudet kaipaavat yhä parempaa ymmärrystä ja tietoa”
Valtiotieteiden tohtori Johanna Korkeamäki työskentelee erikoistutkijana Kuntoutussäätiössä, jossa hän on perehtynyt erityisesti nuorten ja aikuisten oppimisvaikeuksiin ja mielenterveysongelmiin sekä kuntoutukseen. Lisäksi hän toimii Itä-Suomen yliopiston tutkijatohtorina.
kuntoutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p3320]
toimintavalmius (organisaatiot) [http://www.yso.fi/onto/yso/p39509]
tutkijat [http://www.yso.fi/onto/yso/p4523]
sosiologit [http://www.yso.fi/onto/yso/p19944]
Reunamerkintöjä on rikas ja kiehtova kuvaus tuntemattomasta itäisestä maakunnasta – ja samalla Euroopasta. Ville-Juhani Sutinen esittää kirjassaan, että rajamaan perustila on kaaos, ja siellä vallankäyttö voi olla joko olematonta tai poikkeuksellisen tiukkaa. Matkustaen ja kirjallisuuden avulla hän etsii kahden maailmansodan alle jäänyttä Eurooppaa rajamaalta: milloin minkäkin sotajoukon tallaamasta ja milloin millekin valtakunnalle kuuluneesta Galitsiasta. Alue sijaitsee Krakovan ja nykyisen Ukrainan Lvivin välissä.
reunamerkinnät [http://www.yso.fi/onto/yso/p23475]
filosofia [http://www.yso.fi/onto/yso/p1056]
kirja-arvostelut [http://www.yso.fi/onto/yso/p3537]
Copyright (c) 2025 Jussi Onnismaa https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ajankohtainen teos opettajille tiedosta ja keskustelukulttuurista
Erimielisten tila on tarpeellinen avaus suomalaiseen kasvatustieteelliseen keskusteluun, jossa kiistanalaisista aiheista opetuksessa on kirjoitettu ja keskusteltu hämmästyttävän vähän. Kansainvälisesti näitä aiheita on tutkittu jo vuosikymmeniä esimerkiksi demokratia-, ihmisoikeus- ja kansalaiskasvatuksen yhteydessä. Keskustelu yhteiskunnallisista aiheista ja niitä koskevista erimielisyyksiä on yhä tärkeämpää, kun esimerkiksi naisten, vähemmistöjen tai maahan muuttaneiden ihmisoikeuksia pyritään rajoittamaan.
turvallisemman tilan periaatteet [http://www.yso.fi/onto/yso/p40400]
opetus [http://www.yso.fi/onto/yso/p2630]
koulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p84]
dialogi [http://www.yso.fi/onto/yso/p14560]
rohkeus [http://www.yso.fi/onto/yso/p10737]
Copyright (c) 2025 Riikka Suhonen, Hannele Cantell https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ruokaa reissussa on sujuvasti kirjoitettu, kauniisti kuvitettu ja huolellisesti taustoitettu reilu 500-sivuinen tietopaketti suomalaisten – ja siinä sivussa vähän muidenkin kansojen – elämästä ruoan ja ruokailutottumusten kautta tarkasteltuna. Kirjassa selvitellään suomalaista ruokasuhdetta reissun päällä, aina jalkapatikasta ja tuohikonteista ruotsinlaivojen buffeteihin, huoltoasemia, öisiä nakkikioskeja tai junien ravintolavaunuja ja lentokoneiden tarjoiluja unohtamatta. Ruokahistorian ohella lukija saa tuhteja annoksia tietoa liikkumisen historiasta: muun muassa rautateiden tulosta Suomeen, autoilun yleistymisestä ja etelänmatkojen suosiosta.
ruokakulttuuri [http://www.yso.fi/onto/yso/p5529]
kulttuuri [http://www.yso.fi/onto/yso/p372]
matkailu [http://www.yso.fi/onto/yso/p3917]
Copyright (c) 2025 Mari Pakkala-Weckström https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Moraalinen kunnianhimo on ajankohtainen teos, koska vaikeat ajat haastavat jokaisen miettimään, mitä voisi itse tehdä auttaakseen ihmisiä tai tehdäkseen yhteisöstään, maastaan tai maailmasta paremman paikan. Kirja motivoi ihmisiä aktivismiin ja hyväntekeväisyyteen. Rutger Bregmanin sanoma on, että oikean ja väärän tiedostaminen ei vielä riitä, eikä sekään, että tekee jonkin verran hyvää. Sen sijaan jokaisen pitäisi tehdä töitä ymmärtääkseen, miten voi maksimoida tekemänsä hyvän määrän ja sen jälkeen tehdä kovasti töitä saadakseen tuota hyvää aikaan.
aktivismi [http://www.yso.fi/onto/yso/p21733]
moraali [http://www.yso.fi/onto/yso/p861]
hyväntekeväisyys [http://www.yso.fi/onto/yso/p3846]
utilitarismi [http://www.yso.fi/onto/yso/p8881]
tietokirjallisuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p12202]
Copyright (c) 2025 Pekka Kanerva https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dialogi syventää ymmärrystämme maailmasta
Dialogikirjassa Kai Alhanen selventää dialogin eroa väittelyihin, neuvotteluihin ja yksimielisyyden hakemiseen. Dialogin tarkoitus ei ole ratkaista asioita vaan ymmärtää enemmän ja laajemmin. Vaikka dialogisen keskustelutavan taustafilosofia on yksinkertainen, ajattelevalle lukijalle käy nopeasti selväksi, että dialogi on liian vähän käytetty keskustelumuoto. Dialogin tunnistaa työnohjauksesta ja mielenterveys- ja sosiaalityöstä, mutta se on uinut yhteiskuntaamme vasta vähitellen. Käyttöpaikkoja olisi vielä paljon!
keskustelu [http://www.yso.fi/onto/yso/p14004]
Copyright (c) 2025 Heidi Kinnunen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mitä sanottavaa Aikuiskasvatuksella on tuottavuuskehityksestä?
Aikuiskasvatuksella on tutkimuksena ja käytäntöinä paljon annettavaa keskusteluun kestävästä työelämästä. Jos haluamme nostaa koulutustasoa yhteiskunnassa, on rakennettava uudelleen koulutusmyönteinen kulttuuri. Luotetaan, että koulutuksessa kehittyvä osaaminen ja sivistys ovat monin tavoin tärkeitä muuttuvassa yhteiskunnassa, kriiseissä ja työpaikkojen menestyksessä. Tehokkuusilluusion vastalääkkeeksi tarvitaan työelämän arkisivistystä. Sivistysyhteiskunnassa halu­taan huolehtia työhyvinvoinnista sen itsensä vuoksi, ei vain siksi, että se myös nostaa tuottavuutta.
Aikuiskasvatuksen vuosikirjat digitoidaan
Aikuiskasvatustieteellisen tutkimustiedon saatavuus paranee keväällä 2026, kun digitointi tuo perinteikkäät vuosikirjat ovat avoikmesti saatavilla verkossa. Digitointihankkeen toteuttaa Aikuiskasvatuksen tutkimusseura yhdessä Kvs-säätiön (Kansanvalistusseura sr.) kanssa. Kumppanit ovat myös useimpien sarjan kirjojen kustantajia.
digitointi [http://www.yso.fi/onto/yso/p23839]
tieteellinen julkaisutoiminta [http://www.yso.fi/onto/yso/p10480]
Copyright (c) 2025 Terhi Kouvo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
”Aikuiskasvatuksen merkitys tuskin vähenee, oppimishaasteet vain muuttuvat”
Tampereen yliopiston aikuiskasvatuksen professori Hanna Toiviainen tutkii kansainvälisessä tutkimusverkostossa, millaisia työssä oppimisen mahdollisuuksia digitalisaatio tarjoaa.
työura [http://www.yso.fi/onto/yso/p20671]
Suomenkielisten tiedeartikkelien englanninkieliset tiivistelmät.
Vuonna 2024 Aikuiskasvatuksessa julkaistiin 12 vertaisarvioitua tiedeartikkelia. Lisäksi toimituskunta käsitteli useita artikkelikäsikirjoituksia. Kiitämme lämpimästi seuraavia lausunnonantajia, jotka osallistuivat refereeprosessiin kalenterivuoden 2024 aikana.
vertaisarviointi (tieteellinen julkaiseminen) [http://www.yso.fi/onto/yso/p29645]
Sosiologian apulaisprofessorin Hanna Kuuselan teos Syytös kuvaa yksityiskohtaisesti niin kutsutun Tampere3-yliopistofuusion, eli vuonna 2019 toimintansa aloittaneen Tampereen yliopiston syntyvaiheita ja kamppailuja yliopistodemokratiasta uuden yliopiston sisällä. Samalla Syytös valaisee yliopistojen yhteiskunnallisen merkityksen kehityshistoriaa ja vuonna 2009 voimaan tulleen uuden yliopistolain taustoja, jotka – näkökannasta riippuen – kärjistyvät tai huipentuvat Tampere3-yliopistofuusion kontekstissa.
yliopistot [http://www.yso.fi/onto/yso/p10895]
korkeakoulut [http://www.yso.fi/onto/yso/p1030]
hallinto [http://www.yso.fi/onto/yso/p4328]
Copyright (c) 2025 Johanna Kallio https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Laadukas tiedelehti syntyy kirjoittajien, toimituskunnan ja vertaisarvioijien dialogissa, toteavat kuusi vuotta Aikuiskasvatusta päätoimittanut Ulpukka Isopahkala-Bouret ja vuodenvaihteessa tehtävään tarttunut Anu Järvensivu.
päätoimittajat [http://www.yso.fi/onto/yso/p9485]
tieteellinen kirjoittaminen [http://www.yso.fi/onto/yso/p6652]
Sivistyksen teemavuonna 2024 ilmestynyt Sivistyssäätiö kokoaa yhden toimijan näkökulmasta Suomen sivistysvaltion kehitykseen vaikuttaneet merkittävimmät kehityssuunnat. Tietokirjailija ja filosofi Eero Ojanen punoo teoksessa yhteen suomalaisen kansanvalistuksen ja -sivistyksen historian säikeet. Sivistyssäätiö osoittaa korkean tiedon ja oppimisen tason merkityksen suomalaiselle yhteiskunnalle.
sivistys [http://www.yso.fi/onto/yso/p14979]
vapaa sivistystyö [http://www.yso.fi/onto/yso/p12170]
kansansivistysjärjestöt [http://www.yso.fi/onto/yso/p13397]
historiikit [http://www.yso.fi/onto/yso/p1778]
Copyright (c) 2025 Tarja Lang https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskasvatuksen Vuoden 2024 tiedeartikkeli avaa uuden näkökulman vankilatutkimukseen
Kasvatustieteilijät Liila Holmberg ja Anna-Maija Niemi tarkastelevat palkitussa tiedeartikkelissaan modernia naisvankilaa aikuiskasvatuksellisesta näkökulmasta. Vertaisarvioitu tutkimus tuo esiin tunteiden merkityksen vankien kuntoutuksessa ja itsen työstämisessä. Valtavirrasta poikkeavassa ympäristössä toteutettu tiedeartikkeli tarjoaa välineitä vankiloiden kasvatuksellisen toiminnan kehittämiseen.
palkinnot [http://www.yso.fi/onto/yso/p8374]
Valintoja pirstaloituvan työuran keskellä
Alanvaihtoa pidetään tavallisena, erottamattomana osana modernia työelämää, mutta silti siihen sisältyy oletus epätyypillisestä tai normista poikkeavasta siirtymästä uralla. Se voi olla yksilön tapa toteuttaa oman persoonan ja arvojen mukaista työuraa tai olojen pakottama siirtymä. Alanvaihto nähdään merkittävänä osana modernia työuraa niin tutkimuksessa kuin koulutuspoliittisessa keskustelussa. Nakokulmateksti on kirjoitettu Suomen kulttuurirahaston tuella (00240776).
elinikäinen oppiminen [http://www.yso.fi/onto/yso/p6262]
Copyright (c) 2025 Tuomo Kuivalainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Työssä oppiminen työntekijöiden hyvinvoinnin edistäjänä
Jatkuvan työssä oppimisen merkitys organisaatioiden menestykselle on tunnistettu tutkimuksessa. Sen sijaan työssä oppimisen ja hyvinvoinnin yhteydestä on niukasti tutkimustietoa. Erityisen kipeästi tarvitaan tutkimukseen perustuvaa ymmärrystä siitä, miten tukea ja johtaa kestävää oppimista työpaikoilla ja kenen vastuulle se kuuluu.
työssäoppiminen [http://www.yso.fi/onto/yso/p10225]
työhyvinvointi [http://www.yso.fi/onto/yso/p1835]
Copyright (c) 2025 Kaija Collin https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Maailman osaavimman ja sivistyneimmän kansan kotimaaksi?
Suomessa on vuosina 2015–25 panostettu jatkuvan oppimisen järjestelmän kehittämiseen työikäisten uudistumisen tueksi. Silti aikuisten mahdollisuudet oppia ovat heikentyneet aikuiskoulutustuen lakkautuksen myötä. Vuonna 2022 julkaistu kansallinen korkeakoulutuksen jatkuvan oppimisen strategia ohjaa korkeakouluja uudistamaan toimintaansa. Missä vaiheessa olemme nyt jatkuvan oppimisen järjestelmän ja kulttuurin rakentamisessa?
OECD-maat [http://www.yso.fi/onto/yso/p16552]
PIAAC-tutkimus [http://www.yso.fi/onto/yso/p28388]
koulutuspolitiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p249]
Copyright (c) 2025 Antti Laitinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0