Aikuiskasvatus on tieteenalansa ainoa kotimainen vertaisarvioitu tiedejulkaisu. Se on välittömästi avoin, maksuton verkkojulkaisu. Aikuiskasvatus lisää tutkimuksen ja käytännön välistä vuoropuhelua yhteiskunnassa. Se edistää moniäänistä ja kriittistä keskustelua aikuisuudesta. Tutustu julkaisuun Aikuiskasvatuksen kotisivuilla. Lue myös kirjoittajakutsut. Aikuiskasvatus on digitoitu koko julkaisuhistorialtaan, vuodesta 1981. Digitointia varten tekijöiden julkaisulupia on selvitetty mahdollisimman kattavasti. Julkaisuluvan voi antaa verkkolomakkeella. Jos kirjoittajaa ei ole tavoitettu ja tämä vaatii tekstinsä poistamista, se poistetaan. Aikuiskasvatus on luettavissa verkossa koko julkaisuajaltaan, vuodesta 1981 lähtien. Digitointi toteutettiin Suomen tiedekustantajien liiton rahoituksella, joka perustuu tekijänoikeusjärjestö Kopioston keräämiin käyttökorvauksiin. Julkaisun kustantavat Kvs-säätiö (Kansanvalistusseura sr.) ja Aikuiskasvatuksen tutkimusseura (ATS). Kuudesti vuodessa ilmestyvä uutiskirje tuo tuoreeltaan tiedon uudesta numerosta ja tutkimuksen ajankohtaisuutiset.
Kvs-säätiö (kansanvalistusseura sr.), Aikuiskasvatuksen Tutkimusseura (ATS)
Työyhteisön kielikäytänteet ja monikielisyys
Korkeakoulujen kielikäytänteet ovat muuttuneet kansainvälisen liikkuvuuden ja digitalisaation myötä. Samalla on herännyt tarve neuvotella kielivalinnoista ja vuorovaikutusta ohjaavista normeista. Tarkastelemme monikielisyyttä ja työyhteisön kielikäytänteitä kielen opettamisen asiantuntijoiden muodostamassa työyhteisössä osallistavan ja osallistuvan toimintatutkimuksen menetelmin. Tutkimus kohdistuu suomalaisten yliopistojen kielikeskusten henkilöstöön. Aineisto koostuu valtakunnallisesta kyselystä, fokusryhmätyöpajojen tallenteista ja osallistuvan havainnoinnin kenttämuistiinpanoista. Kysymme, miten kielikeskuksen henkilöstön jäsenet reflektoivat työyhteisönsä kielikäytänteitä. Lisäksi selvitämme, millaisia vaiheita työyhteisön kielikäytänteiden kehittämistyössä ilmenee ja mitä mahdollisuuksia toimintatutkimus tarjoaa kielikäytänteiden kehittämiseen ja osallisuuden ymmärtämiseen ja tukemiseen. Tutkimustulostemme mukaan suomalaisissa kielikeskuksissa ilmenee yhteen kokoavien ja erilleen vievien kielinäkemysten välisiä jännitteitä: yhtäältä korostetaan kielivalintojen selkeyttä ja yhteistä ymmärrystä, toisaalta arvostetaan monikielisyyden näkymistä ja yksilöllistä toimijuutta. Päätelmissä korostamme tarvetta tunnistaa jännitteet ja keskustella niistä. Reflektiivinen ja kehittyvä asenne kielivalintoihin voi luoda tilaa moniäänisyydelle ja uusille monikielisille käytännöille, mikä vahvistaa yhteisön kykyä tukea kielellistä moninaisuutta ja kaikkien jäsenten osallisuutta. Toimintatutkimus tarjoaa puolestaan välineitä siirtyä reflektiosta kohti käytännön toimintaa ja muutosta.
kielitietoinen opetus ja kasvatus [http://www.yso.fi/onto/yso/p37832]
kielipolitiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p9310]
korkeakoulut [http://www.yso.fi/onto/yso/p1030]
monikielisyys [http://www.yso.fi/onto/yso/p6720]
toimintatutkimus [http://www.yso.fi/onto/yso/p182]
työyhteisöt [http://www.yso.fi/onto/yso/p8543]
Copyright (c) 2026 Hanna Kosonen, Salla-Maaria Suuriniemi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskasvatuksen vuoden 2025 tiedeartikkeli korostaa tekstitaitojen merkitystä osallisuudelle
Digitaalisuus lisää aikuisten osallisuutta vain, jos heidän tekstitaitojaan tuetaan ja kehitetään riittävästi digitaalisiin ympäristöihin, toteavat vuoden 2025 tiedeartikkelista palkitut kielentutkijat Mari Honko ja Sari Sulkunen.
tieteellinen julkaisutoiminta [http://www.yso.fi/onto/yso/p10480]
palkinnot [http://www.yso.fi/onto/yso/p8374]
aikuiskasvatus [http://www.yso.fi/onto/yso/p10754]
Copyright (c) 2026 Terhi Kouvo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kasvatus- ja opetusalan jatkuvat muutokset, erilaiset tavoitteet ja kehittämistarpeet haastavat perusopetuksen rehtorien ja päiväkodinjohtajien työtä sekä osaltaan vaikuttavat johtajan ammatti-identiteetin rakentumiseen. Johtajan ammatti-identiteetin on tunnistettu kytkeytyvän pedagogisen toiminnan laatuun ja työyhteisön hyvinvointiin. Niinpä se on merkityksellistä, millaisten prosessien kautta ammatti-identiteetti rakentuu. Tarkastelemme perusopetuksen rehtorien ja päiväkodin johtajien ammatti-identiteetin rakentumista narratiivisessa viitekehyksessä. Käytimme narratiivista analyysia johtajien (N = 67) sähköiseen kyselyyn kirjallisesti antamien vastausten tarkasteluun. Muodostimme neljä johtajan ammatti-identiteettiä kuvaavaa tyyppikertomusta: joustava kehittäjä, päämäärätietoinen suunnittelija, pedagoginen vastuunkantaja ja dialoginen kanssakulkija. Tyyppikertomukset kuvaavat johtajan ammatti-identiteetin rakentumiseen kuuluvia ulottuvuuksia sekä näitä yhdistäviä ja erottelevia tekijöitä.
kasvatusala [http://www.yso.fi/onto/yso/p21393]
opetusala [http://www.yso.fi/onto/yso/p15623]
ammatti-identiteetti [http://www.yso.fi/onto/yso/p12894]
johtajuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p8420]
narratiivisuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p10164]
narratiivinen tutkimus [http://www.yso.fi/onto/yso/p22220]
Copyright (c) 2026 Kirsi-Marja Heikkinen, Lauri Heikonen, Elina Fonsén, Arto Kallioniemi, Raisa Carpelan https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskasvatuksen numerossa 1/2026 julkaistujen vertaisarvioitujen tiedeartikkelien tiivistelmät suomeksi ja englanniksi.
Copyright (c) 2026 Esko Clarke Sario https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
”Aikuiskasvatustieteen tulevaisuus on monitieteinen ja käytäntöihin kytkeytyvä”
Panu Forsman toimii yliopistonopettajana Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen ja aikuiskasvatustieteen oppiaineessa ja innostuu sukupolvien välisestä oppimisesta. ”Tutkijoilla on vastuu osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun ja tuoda tutkimusta lähemmäs arjen päätöksentekoa. Tähän tosin jää vain vähän resursseja, mutta ajattelen, että vaikutus tapahtuu juuri opetuksen kautta”, hän toteaa.
tutkijat [http://www.yso.fi/onto/yso/p4523]
tiede [http://www.yso.fi/onto/yso/p2240]
tutkimus [http://www.yso.fi/onto/yso/p183]
yliopistot [http://www.yso.fi/onto/yso/p10895]
Copyright (c) 2026 Mari Korhonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Rajat ja rajantajut käsittelee aihettaan eri suunnista 18 artikkelin voimin. Organisaatioiden dynamiikkaa kuvataan tavalla, jota voi hyvin ymmärtää omien työelämäkokemusten pohjalta. Lisäksi kirjassa käsitellään kiinnostavasti muun muassa mielikuvituksen, tietoisuuden, olemisen ja muistin rajoja. ’Rajantajulla’ viitataan kykyyn tunnistaa ja ymmärtää omia ja toisten rajoja sekä systeemien sisällä että niiden välillä. Rajantaju on sen hahmottamista, miten rajat tai niiden epäselvyys vaikuttavat vuorovaikutukseen. Rajantaju on ymmärrystä siitä, missä oma alue loppuu ja toisen alue alkaa.
rajat [http://www.yso.fi/onto/yso/p2856]
rajojen asettaminen (psykologia) [http://www.yso.fi/onto/yso/p40621]
organisaatiot [http://www.yso.fi/onto/yso/p272]
kirja-arvostelut [http://www.yso.fi/onto/yso/p3537]
Copyright (c) 2026 Pekka Aarninsalo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tekoäly ja suuret kielimallit muuttavat nopeasti oppimisen ja tietotyön käytäntöjä. Kirjaston tietoasiantuntijan näkökulmasta tarvitaan keskustelua ja käytännön ohjausta, jotta uudet työkalut tukevat oppimista ja vastuullisia käytäntöjä tiedeyhteisössä.
tekoäly [http://www.yso.fi/onto/yso/p2616]
tietotyö [http://www.yso.fi/onto/yso/p12926]
aikuiskouluttajat [http://www.yso.fi/onto/yso/p21300]
vastuullisuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p24111]
asiantuntijat [http://www.yso.fi/onto/yso/p12104]
kielimallit [http://www.yso.fi/onto/yso/p40335]
Copyright (c) 2026 Petter Korkman https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Hämeen ammattikorkeakoulu toteutti vuosina 2022–2024 Liberian ammatillisen opettajankoulutuksen kehittämishankkeen. Suomalaisia pedagogisia periaatteita, kuten opiskelijakeskeisyyttä, inkluusiota ja työelämäyhteistyötä, sovellettiin hankkeessa paikalliseen korkean valtaetäisyyden kulttuuriin. Samalla korostuivat yhteiskehittäminen, luottamuksen rakentaminen ja digitaalisten ratkaisujen haasteet.
koulutusvienti [http://www.yso.fi/onto/yso/p27631]
ammatillinen koulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p9700]
kulttuurierot [http://www.yso.fi/onto/yso/p2190]
ammattikorkeakoulut [http://www.yso.fi/onto/yso/p10564]
Copyright (c) 2026 Jelena Santalainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuisopiskelijat ammatillisessa koulutuksessa
Jatkuvan oppimisen mahdollistaminen kaikille aikuisille on tärkeä poliittinen tavoite Suomessa. Tutkimme oppimisen vaikeuksia, tuen ja ohjauksen saamista, opintojen sujumista ja niiden välisiä yhteyksiä ammatillisessa koulutuksessa opiskelevilla aikuisilla. Tarkastelimme lisäksi aikuisten ja nuorten välisiä eroja. Käytimme tarkasteluissa toimintamahdollisuusajattelun viitekehystä. Aineistona oli Amisbarometri 2022 -kysely (N = 13 929) ja menetelmänä logistinen regressiomalli. Aikuisten yleisimpiä oppimisen vaikeuksia olivat kehitykselliset oppimisvaikeudet ja tarkkaavaisuushäiriö. Ne aikuiset ja nuoret, joilla oli oppimisen vaikeuksia, olivat yhtä tyytymättömiä opintojensa etenemiseen. Aikuiset kokivat harvemmin olevansa väärällä alalla ja uskoivat valmistuvansa useammin kuin nuoret. Ne aikuiset, joilla oli oppimisen vaikeuksia, raportoivat muita useammin saaneensa riittämättömästi tukea ja ohjausta. Riittämätön tuki ja ohjaus olivat yhteydessä tyytymättömyyteen opintojen etenemisessä, mutta eivät valmistumisodotuksiin. Riittämätön tiedonsaanti opiskelua koskevissa asioissa oli vahvimmin yhteydessä opintojen sujumisen ongelmiin. Jatkuvan oppimisen edistämiseksi on tärkeää kehittää koulutusmahdollisuuksia erityisesti niille, joille kouluttautuminen on hankalaa. Riittävä tuki ja ohjaus sekä eri-ikäisten opiskelijoiden tarpeiden huomioiminen ovat keskeisiä edellytyksiä koulutuksellisen tasa-arvon toteutumiselle. Tutkimuksen rahoitus on saatu Ami-säätiöltä hankkelle ”Ammatillisessa koulutuksessa opiskelevien aikuisten oppimisvaikeudet, tuen saanti sekä opiskelu- ja työelämäpolut”.
ammatilliset oppilaitokset [http://www.yso.fi/onto/yso/p5780]
aikuiset [http://www.yso.fi/onto/yso/p5590]
opiskelijat [http://www.yso.fi/onto/yso/p16486]
aikuisopiskelijat [http://www.yso.fi/onto/yso/p25875]
oppimisvaikeudet [http://www.yso.fi/onto/yso/p5302]
tuen tarve [http://www.yso.fi/onto/yso/p40179]
Copyright (c) 2026 Hanna Rinne, Johanna Korkeamäki, Johanna Nukari, Jukka-Pekka Jänkälä https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vuonna 2025 Aikuiskasvatuksessa julkaistiin 12 vertaisarvioitua tiedeartikkelia. Lisäksi toimituskunta käsitteli useita artikkelikäsikirjoituksia. Kiitämme lämpimästi seuraavia lausunnonantajia, jotka osallistuivat refereeprosessiin kalenterivuoden 2025 aikana.
vertaisarviointi (tieteellinen julkaiseminen) [http://www.yso.fi/onto/yso/p29645]
Työn murros, tulolähteiden mosaiikki ja aikuiskasvatus
Mosaiikkityö haastaa aikuiskasvatustieteilijöitä. Sen vaikutukset uraohjaukseen, koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen on selvitettävä, ja käytäntöjä on uudistettava tarpeiden mukaisesti. Pelkkä käytännön ongelmien ratkaisu ei kuitenkaan riitä, vaan alan on otettava vahvempi rooli yhteiskunnallisessa vaikuttamisessa. Keskeinen kysymys on, mihin vaikutetaan: nähdäänkö sijoittamisinnostus rahan vallan kasvuna vai mahdollisuutena vähentää riippuvuutta epävarmasta palkkatyöstä? Entä tulisiko ottaa kantaa perustuloon, kansankapitalismiin tai nelipäiväiseen työviikkoon tekoälyajan työelämässä? Juuri nyt voimme vaikuttaa siihen, millaisia työn, talouden, kehittymisen ja kasvun malleja yhteiskuntaamme rakentuu. Vaikuttamisen selkänojaksi tarvitsemme tutkimustietoa. Aikuiskasvatus-lehti on luonteva foorumi julkaista tutkimuksia näistäkin teemoista.
työelämä [http://www.yso.fi/onto/yso/p16262]
ohjaus (neuvonta ja opastus) [http://www.yso.fi/onto/yso/p178]
työura [http://www.yso.fi/onto/yso/p20671]
Copyright (c) 2026 Anu Järvensivu https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori Ari Väänänen tarttuu kirjallaan yhteiskuntaamme haastavaan mielen hyvinvoinnin paradoksiin, jonka ratkaiseminen on osoittautunut vaikeaksi. Hän käyttää oivaltavasti psyykkisen haavoittuvuuden ja sosiaalisen hahmon käsitteitä selvittääkseen, miksi mielenterveyden saama yhä suurempi huomio ei olekaan lisännyt hyvinvointia.
mielenterveys [http://www.yso.fi/onto/yso/p1949]
hyvinvointi [http://www.yso.fi/onto/yso/p1947]
medikalisaatio [http://www.yso.fi/onto/yso/p17400]
Aikuiskasvatuksen vuosikirjojen digitointi etenee
Digitointi tuo perinteikkäät teokset vapaasti saataville verkkoon kuluvan vuoden aikana.
digitointi [http://www.yso.fi/onto/yso/p23839]
kustannustoiminta [http://www.yso.fi/onto/yso/p2045]
Käsin ja digitaalisen kirjoittamisen merkitykset opettajien kokemana
Yhteiskunnan digitalisoituminen muovaa vuorovaikutuksen edellytyksiä ja tarjoumia, ja siten myös aikuiskasvatuksen tarpeita huomioida ja kehittää aikuisten toiminnallisia tekstitaitoja. Opettajien käsitykset opetuksen sisällöistä ja menetelmistä sekä näiden käsitysten reflektointi ohjaavat puolestaan opetuksen käytänteitä. Ymmärtääksemme yhä paremmin, millaiset ajattelumallit ohjaavat koulutuksen digitalisaation pedagogisia siirtymiä sen eri osa-alueilla, on tärkeää tutkia opettajien näkemyksiä digitalisaation vaikutuksista, kuten digitaalisten välineiden käyttötarpeista. Selvitämme tutkimuksessamme nuoria ja aikuisia opettavien opettajien näkemyksiä digitalisaatiosta erityisesti opiskelijoiden kirjoitustaitotarpeiden näkökulmasta sekä sitä, millaisia käsityksiä opettajilla on käsin ja digitaalisesti kirjoittamisen merkityksistä aikuiskoulutuskontekstissa. Keräsimme aineiston kyselytutkimuksella nuorten ja aikuisten opettajilta (n = 37) ja analysoimme sen diskurssianalyysin avulla. Kyselyaineiston pohjalta keskeiset merkitykset jäsentyvät seitsemäksi diskurssiksi, joista kolme liittyy digitaaliseen kirjoittamiseen, kolme käsin kirjoittamiseen ja yksi käsittelee kirjoittamista ilman eri kirjoittamistapojen vastakkainasettelua.
opetus [http://www.yso.fi/onto/yso/p2630]
nuoret [http://www.yso.fi/onto/yso/p11617]
kaunokirjoitus [http://www.yso.fi/onto/yso/p2650]
kirjoitustaito [http://www.yso.fi/onto/yso/p11408]
kirjoittaminen tavan mukaan [http://www.yso.fi/onto/yso/p2652]
käsiala [http://www.yso.fi/onto/yso/p2511]
Copyright (c) 2025 Mari Honko, Sari Sulkunen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ammatillisen erityisopetuksen pedagogiikasta ja didaktiikasta
Artikkelissa tarkastellaan ammatillista erityisopetusta lähtien siitä, että ammatillisen toiminnan erittelyn tulee olla myös erityisryhmien opetuksen perusta. Tämän pohjalta kritikoidaan konkreettisuuden ylikonkretisoivia tulkintoja, jotka jättävät puolitiehen ammatillisten kokonaisuuksien etsinnän ammatillisen erityisopetuksen opetussuunnitelmallisen kehittelyn perustana. Samalla vaikeutuu myös itse opetus- ja oppimistapahtuman ohjaus, minkä keskeisin edellytys olisi normaalia tarkempi oppimisen ja opetuksen ehtojen erittely. Erääksi harkittavaksi ratkaisumahdollisuudeksi esitetään työkonekokonaisuuden idea, mitä samalla käytetään ainakin hypoteettisenä "apuviivana" tarkasteltaessa psykologian ja pedagogiikan näkökulmien eroa ja sovittamismahdollisuuksia. Psykologinen näkökulma perustuu suuntautumisteoriaan, jota täydennetään Neisserin skeema-teorian avulla. Psykologisesta näkökulmasta otetaan esiin ennakointi sellaisena prosessina, joka ammatillisessa erityisopetuksessa voitaisiin pyrkiä muodostamaan, koska sen avulla kyettäisiin vaikuttamaan opettavien taitojen yleiseen käyttöön. Suuntautumisteorian avulla on tarkasteltu myös oppimisvaikeuksien diagnosointia.
didaktiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p4930]
pedagogiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p1584]
erityisopetus [http://www.yso.fi/onto/yso/p6984]
erityispedagogiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p13762]
pääkirjoitukset [http://www.yso.fi/onto/yso/p20005]
globalisaatio [http://www.yso.fi/onto/yso/p3867]
arvot [http://www.yso.fi/onto/yso/p1044]
1950-luvun lopulla aloitettiin Kansanvalistusseuran Kirjeopiston ja Lieksan yhteislyseon välillä ns. koulukokeilu, jossa on yhdistetty lähiopetus ja kirjeellinen opetus. Artikkelissa kuvataan kokeilussa käytettyä opetustapaa ja opetuksen tuloksia sekä ongelmia. Pohjautuen yhdistetystä opetuksesta tekemäänsä tutkimukseen kirjoittaja näkee tällä opiskelutavalla olevan monia sellaisia etuja, joita vain yhteen opetustapaan sidotulla toiminnalla ei ole.
etäopetus [http://www.yso.fi/onto/yso/p542]
monimuoto-opetus [http://www.yso.fi/onto/yso/p14924]
kirjeopistot [http://www.yso.fi/onto/yso/p540]
etäopiskelu [http://www.yso.fi/onto/yso/p540]
opetusmenetelmät [http://www.yso.fi/onto/yso/p988]
Artikkelissa tarkastellaan lyhyesti alan historiallista kehitystä. Toiminnan laajeneminen ilmenee mm. opiskelijamäärien kasvuna ja uusien alueiden mukaantulona. Ammatillisen aikuiskasvatuksen mukaantulo tapahtui lähinnä 1960- ja -70 -luvuilla. Samaan aikaan lisääntyi myös taide- ym. itseilmaisuaineiden opiskelu. Nykyisin aikuiskasvatukseen arvioidaan osallistuvan reilusti yli miljoona aikuista vuosittain. Päätoimisia aikuiskasvattajia on noin 6000 ja sivutoimisia noin 40 000. Aikuiskasvatus on nyt ilmeisesti sisällöllisesti saavuttanut sen laajuuden, minkä sille voidaan ajatella kuuluvan yhteiskunnan koulutusjärjestelmän osana.
tieteenhistoria [http://www.yso.fi/onto/yso/p16328]
aikuiskoulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p300]
Aikuisopetuksen kehittäminen on myös oppimateriaalin kehittämistä
Artikkelissa tarkastellaan aikuisopetuksen oppimateriaalin asemaa didaktisissa teorioissa ja käytännössä. Erityiskohteena artikkelissa on kirjallinen oppimateriaali. Esiin tulevat aikuisopetuksessa tarvittava oppimateriaali, sille asetetut erityisvaatimukset ja tutkimustulosten valossa analyysi nyt käytössä olevista ja käyttöön suositelluista kielten oppikirjoista aikuisille. Artikkelissa päädytään havaintoon kirjallisen oppimateriaalin jonkinasteisesta jälkeenjääneisyydestä. Tilanteen korjaaminen voi tapahtua kehittämällä Aikuiskoulutuskomitean kaavailemaa oppimateriaalituotannon organisaatiota, joka antaisi mahdollisuuden toiminnan laajentamisen omatekoisen ja kaupallisen oppimateriaalituotannon ulkopuolelle.
oppimateriaali [http://www.yso.fi/onto/yso/p157]
aikuisopetus [http://www.yso.fi/onto/yso/p13283]
aikuisdidaktiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p4928]
opetusaineisto [http://www.yso.fi/onto/yso/p12049]
kirjatuotanto [http://www.yso.fi/onto/yso/p3041]
Aikuiskasvatuksen bibliografia koottu yli puolentoista vuosisadan ajalta
kasvatustiede [http://www.yso.fi/onto/yso/p4537]
bibliografiat [http://www.yso.fi/onto/yso/p3462]
Artikkelissa tarkastellaan kriittisesti Avoimen korkeakoulun toimikunnan mietintöä. Siinä todetaan mm. että avoin korkeakoulu ei ole onnistunut sivistyksellisen tasa-arvoisuuden edistämisessä ja että yliopistojen kansansivistystehtävä on kehittämisessä unohdettu lähes kokonaan. Kirjoittajan mielestä avoin korkeakoulu olisi ensisijaisesti nähtävä osana korkeakoululaitoksen kehittämistä.
kansanvalistus [http://www.yso.fi/onto/yso/p21207]
tasa-arvo [http://www.yso.fi/onto/yso/p2399]
avoin korkeakoulu [http://www.yso.fi/onto/yso/p15998]
eriarvoisuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p3478]
syrjimättömyys [http://www.yso.fi/onto/yso/p27398]
korkea-asteen koulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p3390]
yhdenvertaisuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p17567]
Artikkelissa tarkastellaan rauhankasvatustyötä vuosittain Suomessa pidetyn "Meeting in Finland" -seminaarin kokemusten pohjalta. Rauhankasvatuksen perustan muodostavat useat Unescon suositukset ja rauhantutkijoiden esittämä näkemys positiivisesta rauhasta. Artikkelissa kuvataan rauhankasvatuksen tavoitteita ja menetelmiä sekä kansainvälistä rauhankasvatusverkostoa.
rauhankasvatus [http://www.yso.fi/onto/yso/p13400]
kansainvälinen yhteistyö [http://www.yso.fi/onto/yso/p1730]
konferenssit [http://www.yso.fi/onto/yso/p38203]
rauhantyö [http://www.yso.fi/onto/yso/p4907]
Korkeakoulujen keskityttävä tieteellisyyteen
Artikkelin lähtökohtana on valmistunut Avoimen korkeakoulun toimikunnan mietintö. Kirjoittajat näkevät, että mietinnössä ei ole riittävästi selvitetty avoimen korkeakouluopetuksen tarvetta eikä se anna riittävää pohjaa tasa-arvopyrkimysten toteutumiselle. Korkeakouluopetus voi tapahtua vain tieteellisessä ilmapiirissä, tiedeyhteisössä, joka rakentuu tutkimukselle. Artikkelissa on myös kuvattu laajemmin korkeakoulujen asemaa aikuiskoulutuksessa.
tieteellinen tieto [http://www.yso.fi/onto/yso/p7837]
tutkimustieto [http://www.yso.fi/onto/yso/p27006]
yleissivistävä koulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p12690]
Artikkelissa analysoidaan andragogiikka ja pedagogiikka -käsitteitä sekä niiden käyttöä. Siinä tehdään myös ero aikuisten opettamisen peruskäsitteiden aikuiskoulutuksen ja aikuiskasvatuksen välille.
andragogiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p4929]
Kehittämistyön kosket, karikot ja suvannot
koulutussuunnittelu [http://www.yso.fi/onto/yso/p9232]
uudistaminen [http://www.yso.fi/onto/yso/p30162]
ihmiskuva [http://www.yso.fi/onto/yso/p11166]
tiedonkäsitys [http://www.yso.fi/onto/yso/p16981]
Valtion henkilöstökouluttajien jatkokoulutusohjelman opetussuunnitelma
Artikkelissa tarkastellaan opetussuunnitelmatyön lähtökohtia henkilöstökoulutuksen alueella sekä valtion henkilöstökouluttajien jatkokoulusohjelman opetussuunnitelmaa. Henkilöstökoulutuksen alueella on tavallisimmin laadittu taloudellis-hallinnollisia suunnitelmia. Pedagogisia suunnitelmia on ryhdytty laatimaan vasta viime vuosien aikana. Syinä suunnitelmien laadinnalle voidaan pitää mm. tietoisuuden lisääntyminen keskeisimmistä ongelmista sekä didaktisen tietouden lisääntyminen. Valtion henkilöstökouluttajien jatkokoulutusohjelman opetussuunnitelmasta kuvataan pääasiassa sen yleistä osaa. Pätevyyden kohdalla painotetaan ammatin tieteellisen perustan etsintää sekä ns. yhtenäispätevyyden luomista. Samoin tässä yhteydessä käsitellään pätevyyden pääalueita. Opetussisältöjen valinnan perusteissa korostetaan oppiainejakoa sekä pääkriteerien muodostamista näiden sisällä. Artikkelissa esitetään lyhyesti opetuksen tavoite, didaktiset periaatteet sekä opetuksen organisointi ja ohjelmointi. Lopuksi esitetään kolme opetussuunnitelmatyön kehittämisen painopistealuetta.
opetussuunnitelmat [http://www.yso.fi/onto/yso/p5140]
jatkokoulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p10687]
henkilöstökoulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p296]
valtionhallinto [http://www.yso.fi/onto/yso/p9113]
tiedelehdet [http://www.yso.fi/onto/yso/p10315]
Kasvatus- ja opetustyön tieteellistyminen
Artikkelissa tarkastellaan kriittisesti behaviorismia ja siihen nojaavaa opetusteknologista ajattelua. Kasvatus- ja opetustyön määrällinen laajeneminen toi mukanaan tarpeen rationalisoida ja mekanisoida tätä toimintaa. Seurauksena oli opetuksen automatisointia ja valmiiden, mosaiikkimaisten opetuspakettien valmistusta ja käyttöä. Opetusteknologisen ajattelun noudattaminen ei kuitenkaan anna aineksia henkisten valmiuksien perusteelliselle oppimiselle tai keskeisten avainkäsitteiden ja periaatteiden omaksumiselle. Opetustyön tieteellistymisen edellytyksinä nähdään toisaalta tarvittavan tietoa ihmisen oppimisprosessista ja sen didaktisesta hallinnasta sekä toisaalta tietoa oppimisen ja opetuksen yhteiskunnallisista rakennetekijöistä.
behaviorismi [http://www.yso.fi/onto/yso/p7697]
oppiminen [http://www.yso.fi/onto/yso/p2945]
opetusteknologia [http://www.yso.fi/onto/yso/p4418]
Ammatillinen taitaminen, sen kehittäminen ja kehittyminen, on eräs yksilön ja talouselämän keskeisiä liittymäkohtia. Artikkelissa tarkastellaan ammatillista kasvua, sen laajuutta ja sisältöä. Myös työroolit ja niiden omaksuminen sekä roolikäyttäytymisen ja persoonallisuuden suhteet ovat analyysin kohteena.
ammatillinen aikuiskoulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p4163]
ammattikuva [http://www.yso.fi/onto/yso/p12893]
ammatillinen kehitys [http://www.yso.fi/onto/yso/p13158]