Aikuiskasvatus on tieteenalansa ainoa kotimainen vertaisarvioitu tiedejulkaisu. Se on vuodesta 2019 lähtien välittömästi avoin, maksuton verkkojulkaisu. Aikuiskasvatus lisää tutkimuksen ja käytännön välistä vuoropuhelua yhteiskunnassa. Se edistää moniäänistä ja kriittistä keskustelua aikuisuudesta. Tutustu julkaisuun Aikuiskasvatuksen verkkosivuilla. Aikuiskasvatus hakee päätoimittajaa kolmivuotiselle kaudelle 2025-2027. Lue myös kirjoittajakutsut. Digitointia varten tekijöiden julkaisulupia on selvitetty mahdollisimman kattavasti. Julkaisuluvan voi antaa verkkolomakkeella. Jos kirjoittajaa ei ole tavoitettu ja tämä vaatii tekstinsä poistamista, se poistetaan. Aikuiskasvatus on luettavissa verkossa koko julkaisuajaltaan, vuodesta 1981 lähtien. Digitointi toteutettiin Suomen tiedekustantajien liiton rahoituksella, joka perustuu tekijänoikeusjärjestö Kopioston keräämiin käyttökorvauksiin. Julkaisun kustantavat Kvs-säätiö (Kansanvalistusseura sr.) ja Aikuiskasvatuksen tutkimusseura (ATS). Uutiskirje tuo tuoreeltaan tiedon uudesta numerosta ja tutkimuksen ajankohtaisuutiset.
Kansanvalistusseura, Aikuiskasvatuksen Tutkimusseura (ATS)
Jatkuva oppiminen - todellisuutta, toiveita ja vaateita
Jatkuva oppiminen ei voi olla pelkästään talouden kilpailukyvyn väline, vaan sen on luotava tilaa moniäänisyydelle ja erilaisten kokemusten tunnustamiselle. Koulutuksen kasautuminen tietyille ryhmille, työssä oppimisen rakenteelliset esteet ja eriarvoiset oppimismahdollisuudet ovat kysymyksiä, joihin aikuiskasvatustieteen tutkimuksen on tartuttava. Teemanumero tarkastelee jatkuvaa oppimista yksilön, organisaation ja yhteiskunnan näkökulmista. Teksteissä kuvataan, miten jatkuva oppiminen toteutuu julkishallinnon organisaatioissa, koulutuksessa ja työpaikoilla, sekä millaisia haasteita ja mahdollisuuksia sen tukemiseen liittyy. Samalla pohditaan, miten jatkuva oppiminen voi edistää yksilöiden toimijuutta, hyvinvointia ja osallisuutta – ei ainoastaan kilpailukyvyn, vaan myös sivistyksellisen ja yhteiskunnallisen lupauksen näkökulmasta. Lukijaa kutsutaan pohtimaan, miten jatkuva oppiminen voisi yhä paremmin tukea yksilöiden ja yhteisöjen kehittymistä uudistumisen ja vaikuttamisen välineenä, ei vain sopeutumisen.
Copyright (c) 2025 Anu Kajamaa, Päivi Hökkä, Katja Vähäsantanen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskasvatuksen numerossa 3/2025 julkaistujen suomenkielisten vertaisarvioitujen tiedeartikkeleiden englanninkieliset käännökset.
Copyright (c) 2025 Esko Clarke Sario https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
”Tekoälyn kehitys haastaa aikuiskasvatusta pohtimaan sen vaikutuksia osaamisen kehittymiseen”
Tampereen yliopiston tekniikan pedagogiikan professori Petri Nokelainen tutkii asiantuntijuuteen, hyvinvointiin ja oppimisympäristöihin liittyviä tekijöitä erityisesti tekniikan aloilla.
Copyright (c) 2025 Mari Korhonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vertaisarviointi on vankkaa osaamista ja aikaa vaativaa työtä
Vertaisarviointi on joukkoistettua talkootyötä, jolla varmistetaan tutkimuksen laatua. Elleivät tutkijat iltahämärissä vertaisarvioisi, tutkimuksen ja tieteellisen toiminnan prosessit eivät pyörisi, eikä yhteiskunnassa olisi käytettävissä vertaisarvioituja tutkimuksia keskustelun ja päätöksenteon pohjaksi. Tiedeyhteisön #Vertaisarviin-kampanja näkyväksi arvioijien työtä, mutta vertaisarvioinnista puhumista on jatkettava kampanjan jälkeenkin. Arvioinnin perustava merkitys tieteen tekemiseen kuuluvana työtehtävänä tulee tunnustaa ja sille tulee varmistaa tarvittava työaika yliopistoissa, tutkimuslaitoksissa ja ammattikorkeakouluissa. Samoin tulee yhä systemaattisemmin kehittää vertaisarviointiosaamista.
vertaisarviointi (arviointimenetelmät) [http://www.yso.fi/onto/yso/p9740]
tiede [http://www.yso.fi/onto/yso/p2240]
tutkimus [http://www.yso.fi/onto/yso/p183]
laadunvarmistus [http://www.yso.fi/onto/yso/p2725]
tiedeyhteisöt [http://www.yso.fi/onto/yso/p14035]
Copyright (c) 2025 Anu Järvensivu https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Numerossa 45(2) julkaistujen suomenkielisten vertaisarvioitujen tiedeartikkeleiden englanninkieliset käännökset.
Demokratiakasvatuksen juuret ja muutoksen mahdollisuus
Suomalaisen kriittisen pedagogiikan merkkiteos Kenen kasvatus? julkaistiin vuonna 2005. Se toi keskusteluun kysymyksiä, jotka koskevat kasvatuksen kautta hyvän yhteiskunnan määrittelyä. Teokseen sisältyvästä, kasvatusfilosofi Tuukka Tomperin ja kasvatussosiologi Nelli Piattoevan artikkelista ”Demokraattisten juurten kasvattaminen” on muodostunut demokratiakasvatuksen klassikko. Mitä annettavaa sillä on demokratiakasvatukselle kaksi vuosikymmentä julkaisemisensa jälkeen?
demokratia [http://www.yso.fi/onto/yso/p742]
kasvatusfilosofia [http://www.yso.fi/onto/yso/p2746]
esseet [http://www.yso.fi/onto/yso/p19188]
Copyright (c) 2025 Perttu Männistö, Sari Hietamäki, Ville Mäki https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
”Aikuisten oppimisen vaikeudet kaipaavat yhä parempaa ymmärrystä ja tietoa”
Valtiotieteiden tohtori Johanna Korkeamäki työskentelee erikoistutkijana Kuntoutussäätiössä, jossa hän on perehtynyt erityisesti nuorten ja aikuisten oppimisvaikeuksiin ja mielenterveysongelmiin sekä kuntoutukseen. Lisäksi hän toimii Itä-Suomen yliopiston tutkijatohtorina.
kuntoutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p3320]
toimintavalmius (organisaatiot) [http://www.yso.fi/onto/yso/p39509]
tutkijat [http://www.yso.fi/onto/yso/p4523]
sosiologit [http://www.yso.fi/onto/yso/p19944]
sosiologia [http://www.yso.fi/onto/yso/p331]
Reunamerkintöjä on rikas ja kiehtova kuvaus tuntemattomasta itäisestä maakunnasta – ja samalla Euroopasta. Ville-Juhani Sutinen esittää kirjassaan, että rajamaan perustila on kaaos, ja siellä vallankäyttö voi olla joko olematonta tai poikkeuksellisen tiukkaa. Matkustaen ja kirjallisuuden avulla hän etsii kahden maailmansodan alle jäänyttä Eurooppaa rajamaalta: milloin minkäkin sotajoukon tallaamasta ja milloin millekin valtakunnalle kuuluneesta Galitsiasta. Alue sijaitsee Krakovan ja nykyisen Ukrainan Lvivin välissä.
reunamerkinnät [http://www.yso.fi/onto/yso/p23475]
filosofia [http://www.yso.fi/onto/yso/p1056]
kirja-arvostelut [http://www.yso.fi/onto/yso/p3537]
Copyright (c) 2025 Jussi Onnismaa https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ajankohtainen teos opettajille tiedosta ja keskustelukulttuurista
Erimielisten tila on tarpeellinen avaus suomalaiseen kasvatustieteelliseen keskusteluun, jossa kiistanalaisista aiheista opetuksessa on kirjoitettu ja keskusteltu hämmästyttävän vähän. Kansainvälisesti näitä aiheita on tutkittu jo vuosikymmeniä esimerkiksi demokratia-, ihmisoikeus- ja kansalaiskasvatuksen yhteydessä. Keskustelu yhteiskunnallisista aiheista ja niitä koskevista erimielisyyksiä on yhä tärkeämpää, kun esimerkiksi naisten, vähemmistöjen tai maahan muuttaneiden ihmisoikeuksia pyritään rajoittamaan.
turvallisemman tilan periaatteet [http://www.yso.fi/onto/yso/p40400]
opetus [http://www.yso.fi/onto/yso/p2630]
koulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p84]
dialogi [http://www.yso.fi/onto/yso/p14560]
yhdenvertaisuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p17567]
rohkeus [http://www.yso.fi/onto/yso/p10737]
Copyright (c) 2025 Riikka Suhonen, Hannele Cantell https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ruokaa reissussa on sujuvasti kirjoitettu, kauniisti kuvitettu ja huolellisesti taustoitettu reilu 500-sivuinen tietopaketti suomalaisten – ja siinä sivussa vähän muidenkin kansojen – elämästä ruoan ja ruokailutottumusten kautta tarkasteltuna. Kirjassa selvitellään suomalaista ruokasuhdetta reissun päällä, aina jalkapatikasta ja tuohikonteista ruotsinlaivojen buffeteihin, huoltoasemia, öisiä nakkikioskeja tai junien ravintolavaunuja ja lentokoneiden tarjoiluja unohtamatta. Ruokahistorian ohella lukija saa tuhteja annoksia tietoa liikkumisen historiasta: muun muassa rautateiden tulosta Suomeen, autoilun yleistymisestä ja etelänmatkojen suosiosta.
ruokakulttuuri [http://www.yso.fi/onto/yso/p5529]
kulttuuri [http://www.yso.fi/onto/yso/p372]
matkailu [http://www.yso.fi/onto/yso/p3917]
Copyright (c) 2025 Mari Pakkala-Weckström https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Moraalinen kunnianhimo on ajankohtainen teos, koska vaikeat ajat haastavat jokaisen miettimään, mitä voisi itse tehdä auttaakseen ihmisiä tai tehdäkseen yhteisöstään, maastaan tai maailmasta paremman paikan. Kirja motivoi ihmisiä aktivismiin ja hyväntekeväisyyteen. Rutger Bregmanin sanoma on, että oikean ja väärän tiedostaminen ei vielä riitä, eikä sekään, että tekee jonkin verran hyvää. Sen sijaan jokaisen pitäisi tehdä töitä ymmärtääkseen, miten voi maksimoida tekemänsä hyvän määrän ja sen jälkeen tehdä kovasti töitä saadakseen tuota hyvää aikaan.
aktivismi [http://www.yso.fi/onto/yso/p21733]
moraali [http://www.yso.fi/onto/yso/p861]
hyväntekeväisyys [http://www.yso.fi/onto/yso/p3846]
utilitarismi [http://www.yso.fi/onto/yso/p8881]
tietokirjallisuus [http://www.yso.fi/onto/yso/p12202]
Copyright (c) 2025 Pekka Kanerva https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dialogi syventää ymmärrystämme maailmasta
Dialogikirjassa Kai Alhanen selventää dialogin eroa väittelyihin, neuvotteluihin ja yksimielisyyden hakemiseen. Dialogin tarkoitus ei ole ratkaista asioita vaan ymmärtää enemmän ja laajemmin. Vaikka dialogisen keskustelutavan taustafilosofia on yksinkertainen, ajattelevalle lukijalle käy nopeasti selväksi, että dialogi on liian vähän käytetty keskustelumuoto. Dialogin tunnistaa työnohjauksesta ja mielenterveys- ja sosiaalityöstä, mutta se on uinut yhteiskuntaamme vasta vähitellen. Käyttöpaikkoja olisi vielä paljon!
keskustelu [http://www.yso.fi/onto/yso/p14004]
Copyright (c) 2025 Heidi Kinnunen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mitä sanottavaa Aikuiskasvatuksella on tuottavuuskehityksestä?
Aikuiskasvatuksella on tutkimuksena ja käytäntöinä paljon annettavaa keskusteluun kestävästä työelämästä. Jos haluamme nostaa koulutustasoa yhteiskunnassa, on rakennettava uudelleen koulutusmyönteinen kulttuuri. Luotetaan, että koulutuksessa kehittyvä osaaminen ja sivistys ovat monin tavoin tärkeitä muuttuvassa yhteiskunnassa, kriiseissä ja työpaikkojen menestyksessä. Tehokkuusilluusion vastalääkkeeksi tarvitaan työelämän arkisivistystä. Sivistysyhteiskunnassa halu­taan huolehtia työhyvinvoinnista sen itsensä vuoksi, ei vain siksi, että se myös nostaa tuottavuutta.
Aikuiskasvatuksen vuosikirjat digitoidaan
Aikuiskasvatustieteellisen tutkimustiedon saatavuus paranee keväällä 2026, kun digitointi tuo perinteikkäät vuosikirjat ovat avoikmesti saatavilla verkossa. Digitointihankkeen toteuttaa Aikuiskasvatuksen tutkimusseura yhdessä Kvs-säätiön (Kansanvalistusseura sr.) kanssa. Kumppanit ovat myös useimpien sarjan kirjojen kustantajia.
digitointi [http://www.yso.fi/onto/yso/p23839]
tieteellinen julkaisutoiminta [http://www.yso.fi/onto/yso/p10480]
aikuiskasvatus [http://www.yso.fi/onto/yso/p10754]
Copyright (c) 2025 Terhi Kouvo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
”Aikuiskasvatuksen merkitys tuskin vähenee, oppimishaasteet vain muuttuvat”
Tampereen yliopiston aikuiskasvatuksen professori Hanna Toiviainen tutkii kansainvälisessä tutkimusverkostossa, millaisia työssä oppimisen mahdollisuuksia digitalisaatio tarjoaa.
työura [http://www.yso.fi/onto/yso/p20671]
Suomenkielisten tiedeartikkelien englanninkieliset tiivistelmät.
tiivistelmät [http://www.yso.fi/onto/yso/p11163]
Vuonna 2024 Aikuiskasvatuksessa julkaistiin 12 vertaisarvioitua tiedeartikkelia. Lisäksi toimituskunta käsitteli useita artikkelikäsikirjoituksia. Kiitämme lämpimästi seuraavia lausunnonantajia, jotka osallistuivat refereeprosessiin kalenterivuoden 2024 aikana.
vertaisarviointi (tieteellinen julkaiseminen) [http://www.yso.fi/onto/yso/p29645]
Sosiologian apulaisprofessorin Hanna Kuuselan teos Syytös kuvaa yksityiskohtaisesti niin kutsutun Tampere3-yliopistofuusion, eli vuonna 2019 toimintansa aloittaneen Tampereen yliopiston syntyvaiheita ja kamppailuja yliopistodemokratiasta uuden yliopiston sisällä. Samalla Syytös valaisee yliopistojen yhteiskunnallisen merkityksen kehityshistoriaa ja vuonna 2009 voimaan tulleen uuden yliopistolain taustoja, jotka – näkökannasta riippuen – kärjistyvät tai huipentuvat Tampere3-yliopistofuusion kontekstissa.
yliopistot [http://www.yso.fi/onto/yso/p10895]
korkeakoulut [http://www.yso.fi/onto/yso/p1030]
hallinto [http://www.yso.fi/onto/yso/p4328]
Copyright (c) 2025 Johanna Kallio https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Laadukas tiedelehti syntyy kirjoittajien, toimituskunnan ja vertaisarvioijien dialogissa, toteavat kuusi vuotta Aikuiskasvatusta päätoimittanut Ulpukka Isopahkala-Bouret ja vuodenvaihteessa tehtävään tarttunut Anu Järvensivu.
päätoimittajat [http://www.yso.fi/onto/yso/p9485]
tieteellinen kirjoittaminen [http://www.yso.fi/onto/yso/p6652]
Sivistyksen teemavuonna 2024 ilmestynyt Sivistyssäätiö kokoaa yhden toimijan näkökulmasta Suomen sivistysvaltion kehitykseen vaikuttaneet merkittävimmät kehityssuunnat. Tietokirjailija ja filosofi Eero Ojanen punoo teoksessa yhteen suomalaisen kansanvalistuksen ja -sivistyksen historian säikeet. Sivistyssäätiö osoittaa korkean tiedon ja oppimisen tason merkityksen suomalaiselle yhteiskunnalle.
sivistys [http://www.yso.fi/onto/yso/p14979]
vapaa sivistystyö [http://www.yso.fi/onto/yso/p12170]
kansansivistysjärjestöt [http://www.yso.fi/onto/yso/p13397]
historiikit [http://www.yso.fi/onto/yso/p1778]
Copyright (c) 2025 Tarja Lang https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskasvatuksen Vuoden 2024 tiedeartikkeli avaa uuden näkökulman vankilatutkimukseen
Kasvatustieteilijät Liila Holmberg ja Anna-Maija Niemi tarkastelevat palkitussa tiedeartikkelissaan modernia naisvankilaa aikuiskasvatuksellisesta näkökulmasta. Vertaisarvioitu tutkimus tuo esiin tunteiden merkityksen vankien kuntoutuksessa ja itsen työstämisessä. Valtavirrasta poikkeavassa ympäristössä toteutettu tiedeartikkeli tarjoaa välineitä vankiloiden kasvatuksellisen toiminnan kehittämiseen.
palkinnot [http://www.yso.fi/onto/yso/p8374]
Valintoja pirstaloituvan työuran keskellä
Alanvaihtoa pidetään tavallisena, erottamattomana osana modernia työelämää, mutta silti siihen sisältyy oletus epätyypillisestä tai normista poikkeavasta siirtymästä uralla. Se voi olla yksilön tapa toteuttaa oman persoonan ja arvojen mukaista työuraa tai olojen pakottama siirtymä. Alanvaihto nähdään merkittävänä osana modernia työuraa niin tutkimuksessa kuin koulutuspoliittisessa keskustelussa. Nakokulmateksti on kirjoitettu Suomen kulttuurirahaston tuella (00240776).
ammatinvaihto [http://www.yso.fi/onto/yso/p2639]
elinikäinen oppiminen [http://www.yso.fi/onto/yso/p6262]
Copyright (c) 2025 Tuomo Kuivalainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Työssä oppiminen työntekijöiden hyvinvoinnin edistäjänä
Jatkuvan työssä oppimisen merkitys organisaatioiden menestykselle on tunnistettu tutkimuksessa. Sen sijaan työssä oppimisen ja hyvinvoinnin yhteydestä on niukasti tutkimustietoa. Erityisen kipeästi tarvitaan tutkimukseen perustuvaa ymmärrystä siitä, miten tukea ja johtaa kestävää oppimista työpaikoilla ja kenen vastuulle se kuuluu.
työssäoppiminen [http://www.yso.fi/onto/yso/p10225]
työhyvinvointi [http://www.yso.fi/onto/yso/p1835]
Copyright (c) 2025 Kaija Collin https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Maailman osaavimman ja sivistyneimmän kansan kotimaaksi?
Suomessa on vuosina 2015–25 panostettu jatkuvan oppimisen järjestelmän kehittämiseen työikäisten uudistumisen tueksi. Silti aikuisten mahdollisuudet oppia ovat heikentyneet aikuiskoulutustuen lakkautuksen myötä. Vuonna 2022 julkaistu kansallinen korkeakoulutuksen jatkuvan oppimisen strategia ohjaa korkeakouluja uudistamaan toimintaansa. Missä vaiheessa olemme nyt jatkuvan oppimisen järjestelmän ja kulttuurin rakentamisessa?
OECD-maat [http://www.yso.fi/onto/yso/p16552]
PIAAC-tutkimus [http://www.yso.fi/onto/yso/p28388]
koulutuspolitiikka [http://www.yso.fi/onto/yso/p249]
Copyright (c) 2025 Antti Laitinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Koulutuspolitiikasta aikuisopiskeluun ja työpaikkojen arkeen
Jatkuvan oppimisen monitahoinen ilmiö on saanut erilaisia tulkintoja Aikuiskasvatus-tiedelehdessä vuosina 2012–2024. Monitieteinen keskustelu jakautuu kolmeen pääteemaan: jatkuva oppiminen yhteiskunnallisena ja poliittisena ilmiönä, koulutuksena ja opiskeluna sekä työpaikoilla tapahtuvana oppimisena ja kehittämisenä. Näitä näkökulmia tarkastellaan muun muassa koulutuspoliittisten uudistusten, pedagogiikan ja työelämän kontekstissa.
aikuiskoulutus [http://www.yso.fi/onto/yso/p300]
työelämä [http://www.yso.fi/onto/yso/p16262]
Copyright (c) 2025 Vilhelmiina Harju, Soila Lemmetty https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Käsin ja digitaalisen kirjoittamisen merkitykset opettajien kokemana
Yhteiskunnan digitalisoituminen muovaa vuorovaikutuksen edellytyksiä ja tarjoumia, ja siten myös aikuiskasvatuksen tarpeita huomioida ja kehittää aikuisten toiminnallisia tekstitaitoja. Opettajien käsitykset opetuksen sisällöistä ja menetelmistä sekä näiden käsitysten reflektointi ohjaavat puolestaan opetuksen käytänteitä. Ymmärtääksemme yhä paremmin, millaiset ajattelumallit ohjaavat koulutuksen digitalisaation pedagogisia siirtymiä sen eri osa-alueilla, on tärkeää tutkia opettajien näkemyksiä digitalisaation vaikutuksista, kuten digitaalisten välineiden käyttötarpeista. Selvitämme tutkimuksessamme nuoria ja aikuisia opettavien opettajien näkemyksiä digitalisaatiosta erityisesti opiskelijoiden kirjoitustaitotarpeiden näkökulmasta sekä sitä, millaisia käsityksiä opettajilla on käsin ja digitaalisesti kirjoittamisen merkityksistä aikuiskoulutuskontekstissa. Keräsimme aineiston kyselytutkimuksella nuorten ja aikuisten opettajilta (n = 37) ja analysoimme sen diskurssianalyysin avulla. Kyselyaineiston pohjalta keskeiset merkitykset jäsentyvät seitsemäksi diskurssiksi, joista kolme liittyy digitaaliseen kirjoittamiseen, kolme käsin kirjoittamiseen ja yksi käsittelee kirjoittamista ilman eri kirjoittamistapojen vastakkainasettelua.
nuoret [http://www.yso.fi/onto/yso/p11617]
aikuiset [http://www.yso.fi/onto/yso/p5590]
kaunokirjoitus [http://www.yso.fi/onto/yso/p2650]
kirjoitustaito [http://www.yso.fi/onto/yso/p11408]
kirjoittaminen tavan mukaan [http://www.yso.fi/onto/yso/p2652]
käsiala [http://www.yso.fi/onto/yso/p2511]
Copyright (c) 2025 Mari Honko, Sari Sulkunen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
digitalisaatio [http://www.yso.fi/onto/yso/p8692]
medialukutaito [http://www.yso.fi/onto/yso/p14048]
Copyright (c) 2024 Esko Clarke Sario https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
”Tutkimalla haluan olla mukana rakentamassa parempaa huomista”
Johanna Kallio, 31, on Päivölän kansanopiston kasvatustieteen linjanjohtaja ja tuore tohtori, jonka työn ytimessä on ekologinen itsekasvatus. Aikuiskasvatustiedettä tarvitaan hänen mielestään yhteiskunnassa ratkomaan ekokriisien tuottamia laajoja yhteiskunnallisia haasteitaa. Tutkijana ja opettajana hän kokee vastuukseen edistää nykyistä kestävämpiä toimintaperiaatteita ja vaikuttaa siihen, että toimimme nyt emmekä vasta, kun on liian myöhäistä.
itsekasvatus [http://www.yso.fi/onto/yso/p3304]
kestävä elämäntapa [http://www.yso.fi/onto/yso/p38791]
Copyright (c) 2024 Mari Korhonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskasvatuksen teemanumero pureutuu kriittiseen lukutaitoon eriarvoistuvassa digitaalisessa yhteiskunnassa. Sen punainen lanka on luottamus. Vääjäämätön digitalisoituminen, niin ylhäältä johdettuna kuin orgaanisesti kehkeytyvänä, synnyttää uudenlaisia yhteiskunnallisia jakolinjoja. Teemanumero vastaa aikuiskasvatuksen tehtävään digiosallisuuden lisäämisessä monitieteisellä otteella.
resilienssi [http://www.yso.fi/onto/yso/p25253]
digitaalinen kuilu [http://www.yso.fi/onto/yso/p8523]
pääkirjoitukset [http://www.yso.fi/onto/yso/p20005]
Copyright (c) 2024 Severi Hämäri, Piia Silvennoinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Aikuiskoulutukseen osallistumisen esteet koulutukseen osallistumisen monitasomallin valossa
Selvitimme tutkimuksessamme yleissivistävän koulutuksen varassa olevien työllisten muodolliseen koulutukseen osallistumisen esteitä ja niiden välisiä kytköksiä painottaen työpaikkatasoa. Teoreettisena viitekehyksenä käytimme Ellen Boerenin kehittämää koulutukseen osallistumisen monitasomallia, jonka avulla tarkasteltiin makro-, meso- ja mikrotason esteitä sekä näiden välistä vuorovaikutusta. Teemahaastatteluaineisto kerättiin hakevan toiminnan pilotin yhteydessä toteutetuilla työnantaja- ja työntekijähaastatteluilla vuosina 2023–24. Tutkimustuloksina esitetään yhteentoista yläluokkaan luokitellut ja eri tasoille jaotellut esteet. Lisäksi esitellään esteiden välisiä kytköksiä, joista muodostuu koulutukseen osallistumisesteiden kehiä ja kierteitä. Tutkimus korostaa tarvetta huomioida esteiden monitasoinen muodostuminen, kasautuminen, työpaikkataso ja työnantajanäkökulma vähän kouluttautuneiden koulutukseen osallistumista ja sen esteitä tarkasteltaessa niin tutkimuksissa kuin aikuiskoulutuspolitiikassakin. Kehittämistoiminnan tulisi perustua systeemiseen ymmärrykseen ja katkaista esteiden kierteitä turvaamalla esimerkiksi helposti saatavilla oleva koulutus- ja työuraohjaus sekä lisäämällä työnantajien ymmärrystä koulutuksen hyödyistä ja nykykäytännöistä sekä näin vaikuttamalla koulutuskäsityksiin. Tutkimusta on rahoittanut Jatkuvan oppimisen ja työllisyyden palvelukeskus (Jotpa).
monitasoanalyysi [http://www.yso.fi/onto/yso/p22676]
työpaikat [http://www.yso.fi/onto/yso/p13463]
työnantajat [http://www.yso.fi/onto/yso/p10580]
Copyright (c) 2025 Anu Järvensivu, Mirkka Vuorento, Pinja Ryky https://creativecommons.org/licenses/by/4.0