Ainedidaktiikka-lehdessä julkaistaan tutkimuksia, joissa tarkastellaan eri tiedonalojen opettamista, opiskelua ja oppimista sekä tiedonalojen luonnetta kaikilla opetuksen ja kasvatuksen tasoilla. Lehti on avoin erilaisille teoreettisille näkemyksille ja metodologisille ratkaisuille. Ainedidaktiikka ymmärretään lehdessä laajasti ja monitieteisesti.
Suomen ainedidaktisen tutkimusseuran vuoden 2025 jäsenkyselyn sato
Copyright (c) 2025 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Lärares beskrivningar av mediering i förhållande till språkundervisning i årskurserna 1–6
Syftet med studien är att undersöka hur lärare beskriver begreppet mediering i förhållande till språkundervisning i årskurserna 1–6 i den grundläggande utbildningen i Finland. Studien har sin utgångspunkt i ett sociokulturellt perspektiv på språk och lärande. Denna studie är en delstudie av en större helhet (N=60). Materialet i denna artikel består av enkätsvar från 28 finländska lärare. Materialinsamlingen genomfördes i form av en webbenkät och analyserades utifrån kvalitativ innehållsanalys. I resultaten framkom det att bara en liten del av lärarna hade identifierat begreppet mediering i förhållandet till språkundervisningen, de flesta hade inte ens hört talas om det. Mervärdet av medieringen i språkundervisningen beskrevs ur både undervisning- och inlärningsperspektiv. För att göra mediering mer bekant och användbar i samband med språkundervisningen, kan ett antal didaktiska implikationer dras utgående från resultaten. Mediering i samband med språkundervisningen behöver lyftas fram och förklaras i framtida läroplaner mer explicit än vad det görs nu. Lärarna borde få mer information och metoder för att synliggöra mediering i undervisningen. Allt detta bör tas i beaktande både i lärarutbildningens grundstudier och fortbildningen av lärare.
Modigt på svenska! – Uppfattningar om språkspel hos elever och blivande svensklärare
Tutkimme yläasteikäisten oppilaiden ja tulevien ruotsin opettajien käsityksiä digitaalisesta kielipelistä ruotsin kielen oppimismenetelmänä. Asiaa on aiemmin tutkittu valtaosin englanti toisena kielenä -yhteyksissä, kun puolestaan aiempaa tutkimusta digitaalisista kielipeleistä ruotsin oppimisen menetelmänä ei ole juuri lainkaan. Pyrimme vastaamaan kahteen kysymykseen: Millaisia oppimismahdollisuuksia kielipelin yhteispelaaminen tarjoaa tutkittujen ryhmien mielestä ja mitä he odottavat hyvältä kielipeliltä? Aineisto muodostui kahdeksan suomenkielisen oppilaan haastattelusta ja kerronnallisen kielipelin Modigt på svenska! paripelaamisesta sekä yhdentoista tulevan ruotsin opettajan avokysymyksiin antamista vastauksista ja mainitun kielipelin paripelaamisesta. Tulokset osoittavat, että sekä oppilaat että tulevat opettajat pitivät pelaamisesta. Oppilaiden mielestä pelaamisen hauskuus oli ennen kaikkea yhteistyössä, jonka he kokivat myös edistävän kielen oppimista. Pelaaminen näytti lisäksi tukevan oppilaiden toimijuutta ja teki näkyväksi heidän osaamistaan ruotsin kielessä. Tutkimus osoittaa, että ainakin osalle suomenkielisistä oppilaista kielipelin yhteispelaaminen voi olla hyvä ruotsin kielen oppimisen muoto. Avainsanat: kielen oppiminen, kielipelit, ruotsin kieli, yläkoulu
Käsityksiä perusopetuksen ruokakasvatuksen merkityksestä ja haasteista
Ruokakasvatus on yksi perusopetuksen tärkeistä kasvatustehtävistä. Perusopetus on otollinen paikka toteuttaa ruokakasvatusta, koska se tavoittaa yhdenvertaisesti lähes kaikki lapset ja nuoret usean vuoden ajan. Tämän määrällisen tutkimuksen tavoitteena oli selvittää perusopetuksen henkilöstön käsityksiä ruokakasvatuksesta, sen toteuttamisesta ja tekijöitä, joiden koetaan haastavan ja mahdollistavan ruokakasvatuksen toteuttamista koulussa. Tutkimusaineisto koostui ala- ja yläkoulun opettajien, koulunkäynninohjaajien sekä ruokapalveluiden työntekijöiden kyselyvastauksista (n=475), jotka kerättiin KOKOAVA-hankkeessa vuosina 2021 ja 2022. Tilastolliset analyysit toteutettiin monimuuttujaisella varianssianalyysillä. Tutkimuksen perusteella perusopetuksen henkilöstö pitää ruokakasvatusta tärkeänä koko kouluyhteisön tehtävänä. Ruokakasvatuksen toteutusta mahdollistavat esihenkilön ja työyhteisön tuki sekä yhteisesti sovitut tavoitteet ja toimintatavat. Ruokakasvatuksen toteuttamista tukevia tekijöitä esiintyy perusopetuksessa kuitenkin niukasti, ja toteutusta vaikeuttavat ajan ja resurssien puute. Tarvittavia kehityskohteita ovat ruokakasvatuksen tavoitteiden ja toimintatapojen kirjaaminen lukuvuosisuunnitelmiin, yhteistyön vahvistaminen ruokapalveluiden ja opetushenkilöstön välillä, suunnittelu- ja toteutusajan priorisointi sekä valmiiden toimintaideoiden ja tuntisuunnitelmien hyödyntäminen.
Tieteentekijän ja opettajan tarpeellinen ja liiallinen kriittisyys
“Se opettaminen joo, mutta miten sitten se kaikki muu” - Opettajaopiskelijoiden näkemyksiä ruotsinopettajuuteen kasvamisesta opintojen aikana
Artikkelissa tarkastelemme yliopisto-opiskelijoiden näkemyksiä siitä, millaisia taitoja yliopisto-opinnot antavat heille tulevaisuuden työhön ruotsinopetuksen parissa. Selvitämme myös, mitä opettajaopiskelijat pitävät merkityksellisenä omalla ammatilliselle kehittymiselle opintojen aikana. Aineisto koostuu kolmessa eri yliopistossa opiskelevien kielikylpyluokan- sekä ruotsin aineenopettajaopiskelijoiden kanssa tehdyistä teemahaastatteluista (N=17). Haastateltavat saavat valmistuessaan pätevyyden ruotsinopetuksen tehtäviin. Tulokset osoittavat opintojen antavan opiskelijoille laajasti taitoja ruotsinopetuksen tehtäviin, mutta etenkin opetuksen ulkopuolisiin työtehtäviin opinnot valmistivat opiskelijoiden mukaan heikommin. Opiskelijat pitivät oman opettajuuden kehittymiselle merkittävinä erityisesti yhteistyötä muiden opiskelijoiden kanssa ja käytäntöä korostavia opintoja.
Sosioemotionaaliset taidot mofi-suomen perusopetuksen päättöarvioinnin arviointikriteereissä
Artikkelissa selvitetään, kuinka laajasti sosioemotionaaliset taidot esiintyvät äidinkielenomaisen suomen (mofi) päättöarvioinnin arviointikriteereissä, mitä sosioemotionaalisia taitoja oppilailta edellytetään ja kuuluuko oppilaan sosioemotionaalisia taitoja arvioida osana mofi-suomen päättöarviointia. Menetelmänä tutkimuksessa käytetään teorialähtöistä sisällönanalyysia ja aineistona on mofi-suomen perusopetuksen päättöarvioinnin arviointikriteerit (Opetushallitus, 2020). Tutkimuksen keskeisin tulos on, että sosioemotionaalisten taitojen opettaminen on mofi-suomen päättöarvioinnin arviointikriteereissä integroitu osaksi akateemisten taitojen opettamista ja arviointia. Lisäksi mofi-suomen arvioinnissa edellytetään oppilailta kielitaidon lisäksi seitsemässä tavoitteessa kymmenestä monipuolisesti sosioemotionaalisten taitojen hallintaa. Mitä korkeampaa arvosanaa oppilas tavoittelee, sitä parempia sosioemotionaalisia taitoja oppilailta myös edellytetään. Sosioemotionaalisia taitoja tulisikin siis laajasti opettaa kielenopetuksen ohella. Koska A-kielten arviointikriteerit muistuttavat toisiaan hyvin paljon, voidaan tutkimuksen tuloksia soveltaa myös muiden A-kielten opetukseen ja arviointiin.
Tiedettä kotimaisilla kielillä ja välillä myös yleistajuisesti, kiitos!
Copyright (c) 2024 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
”Taide on kokemuksia ja tunteita eikä oikeita vastauksia” – Teatterin lukiodiplomin arviointikeskustelu opiskelijoiden kertomana
Artikkeli käsittelee teatterin lukiodiplomin suullista arviointikeskustelua. Tutkin sen onnistumista ja taideaineen oppimisen arvioinnin erityiskysymyksiä opiskelijoiden kokemuksesta käsin, laadullisen teemahaastattelun avulla (N = 22). Arviointiteorioiden lisäksi käsittelen arviointia kohtaamisena yleiskasvatustieteellisessä kontekstissa, näkökulmanani pedagoginen rakkaus. Lukiodiplomi on taito- ja taideaineiden päättökoe, jolla ei ole varsinaisen ylioppilaskokeen statusta, joskin tarkoitus olisi, että taito- ja taideaineen ylioppilaskoe tulisi yhdeksi muiden rinnalle. Ennen tätä tulee tarkastella lukiodiplomin toteuttamisen yhdenmukaisuutta eri lukioissa. Lukiodiplomien arviointi on haastavaa, ja paljon riippuu arviointikohtaamisen sujumisesta. Opiskelijat kertoivat kannustavista ja eteenpäin ohjaavista arviointikohtaamisista. Moni opiskelija myös kuvasi pettymyksiään ja kritisoi arviointia riittämättömäksi. Ehdotan, että ennen ylioppilaskoeuudistusta taideopetuksen arvioinnin koulutusta on järjestettävä.
Monilähteinen tiedelukutaito opettajaopintojen alussa
Tämä tutkimus tarkastelee opettajaopiskelijoiden tiedelukutaitoa, erityisesti käsitteellistä ymmärrystä ja monilähteistä luku- ja kirjotustaitoa. Opettajaopiskelijan ainedidaktisen oppimisen kannalta hyvä käsitteellinen sisältötieto ja monilähteinen lukutaito ovat keskeisiä taitoja niin opinnoissa kuin tulevassa ammatissa. Tutkimme, miten opiskelijat ymmärtävät usean tietotekstin yhteyden ja kirjoittavat sen pohjalta yhteenvedon. Tutkimukseen osallistui (N=74) opintojaan aloittavaa luokanopettajaopiskelijaa. Tehtävä suoritettiin internetympäristöä jäljittelevässä suljetussa sähköisessä järjestelmässä. Yhteenvedot analysoitiin laadullisesti soveltaen monilähteisen lukemisen teoreettista mallia (Rouet & Britt, 2011) keskittyen käsitteelliseen ymmärtämiseen, moninäkökulmaisuuteen, koherenssiin ja johtopäätöksiin. Tulokset osoittavat, että opiskelijoilla on haasteita ilmiön ja moninäkökulmaisuuden ymmärtämisessä sekä usean lähteen pohjalta yhteenvedon kirjoittamisessa. Yksittäiset näkökulmat, kuten yksilön ja yhteisön hyöty- ja haittanäkökulmat korostuivat yhteenvedoissa perusteena johtopäätöksille. Tämä tukee aikaisemman tutkimuksen näkökulmaa. Monimutkaiset, tieteiden väliset ilmiöt vaativat vahvaa käsitteellistä ymmärrystä ja monilähteistä lukutaitoa. Artikkelissa pohdimme, millaisia seikkoja opettajaopiskelijoiden monilähteisen luku- ja kirjoitustaitojen opettamisessa olisi otettava huomioon, jotta opetuksella saavutettaisiin sille asetetut ja ajankohtaiset tavoitteet. Abstract The purpose of this study is to study the science literacy of student teachers, especially multisource literacy and writing. Good multisource literacy is a key skill for a teacher student both in studies, especially in subject didactic learning and in the future profession. The aim of the study is to find out how student teachers starting their studies understand key concepts and factual perspectives based on multiple different sources and write a coherent synthesis with conclusions based on the sources. The study included (N=74) class teacher students starting their studies. The task was carried out in a closed electronic system simulating the internet environment. The syntheses were analysed qualitatively by applying the theoretical model of multisource reading (Rouet &; Britt, 2011). The results show that students have challenges in understanding the multifaceted nature of the phenomenon and in writing a synthesis based on several sources. Individual perspectives, such as the benefits and harms of individuals and communities, were highlighted in the syntheses as a basis for conclusions. This supports the view of previous research that complex, interdisciplinary phenomena require strong multisource science literacy. In the article, we consider what aspects should be considered in teaching multisource literacy skills among teacher students for teaching to achieve its set and current goals.
monilähteinen lukeminen ja kirjoittaminen
Ainedidaktisesta tutkimuksesta voimaa oppijoiden perustaitojen vahvistamisen työlle
Katsomusaineiden opetus yläkoulun oppilaiden huoltajien kuvaamana – tapaustutkimus eräästä pääkaupunkiseudun koulusta
Artikkelissa esitellään tutkimusta, jossa on tarkasteltu huoltajien (N =87) näkemyksiä erään pääkaupunkiseudun perusasteen yläkoulun katsomusaineiden - uskonnon ja elämänkatsomustiedon- opetuksesta. Tutkimuksessa on selvitetty huoltajien näkemyksiä katsomusaineiden opetuksen toteutuksesta, tavoitteista ja merkityksistä. Tutkimus toteutettiin määrällisenä tutkimuksena, joka perustui kyselylomakkeeseen. Aineiston analyysissä käytettiin tilastollisia tunnuslukuja, t-testiä ja faktorianalyysiä. Huoltajat pitävät katsomusaineiden opetusta tärkeänä monikulttuurisessa yhteiskunnassa ja pääosin kannattavat uskonto- ja elämänkatsomustieto-oppiaineiden yhdistettyä opetusta. He pitävät katsomusaineiden opetusta yleissivistävänä ja tärkeänä oppiaineena, joka edistää oppilaan ymmärrystä kulttuurista ja yhteiskunnasta. Tutkimustulosten perusteella voidaan todeta, että huoltajat kannattavat nykyisen katsomusaineiden opetuksen uudistamista vastaamaan muuttuvan yhteiskunnan tarpeita. This article presents research examining parental/guardian (N=87) perceptions on the teaching of worldview education in a Helsinki capital area lower secondary school. The research aimed to survey parents' opinions on the arrangements, goals, and an overall significance of worldview education. Research was conducted as a quantitative study and key figures, t-test and factor analysis were used in the data analysis. Parents consider worldview education important in a multicultural society and mostly support integrated teaching of the subjects of Religious Education and Worldview studies. They see worldview education promoting general knowledge and understanding of society. According to the research findings, parents advocate for the reform of the current model of worldview education to meet the changing needs of society.
Suomalaiset opettajat koulun katsomusopetuksen ja -kasvatuksen keskellä
Diagrammit ja niihin liittyvät ohjeistukset: systemaattinen katsaus yläkoulun oppikirjoihin
Suomeksi: Diagrammien lukutaito on tärkeä taito nyky-yhteiskunnassa. Vaikka perusopetuksen yleisissä tavoitteissa monilukutaidon ja kriittisen ajattelun kehittyminen ovat selkeästi esillä, käsitellään diagrammeja tavoitteissa hyvin vähän. Oppikirjat peilaavat opetuksen sisältöjä, minkä takia olemme tehneet systemaattisen katsauksen yläkoulun oppikirjoihin. Tarkastelimme eri oppiaineiden oppikirjoista diagrammien lukumäärää, niiden tyyppejä, opetuksellisia tehtäviä sekä tehtävissä edellytettyä diagrammien lukemisen tasoja. Tulosten perusteella diagrammeilla on pääosin vain lisätietoa käsiteltävään teemaan antava tavoite, kun taas diagrammien lukemista, tuottamista tai kriittistä tarkastelua opetetaan vain vähän. Useimmiten oppikirjoissa edellytetään melko yksinkertaista diagrammin lukemista. Eri oppiaineista erityisesti matematiikalla ja maantiedolla on suurin rooli yläkoulun aikaisessa diagrammiopetuksessa. Jotta diagrammien kriittinen ja soveltava lukeminen yleistyisi oppikirjoissa, tulisi sitä tuoda vahvemmin esiin opetussuunnitelmien tavoitteissa. Englanniksi: The ability to read graphs is an important skill in today's society. Although the development of multiliteracy and critical thinking is emphasized in the curriculum of Finnish basic education, the reading of graphs is not addressed much. Textbooks reflect the content of teaching, which is why we have conducted an systematic investigated on upper secondary school textbooks. We examined the types of diagrams, their quantity, instructional tasks, and the levels of diagram reading required in different subjects. Diagrams mainly serve the purpose of providing additional information on different topics, while instruction on reading, producing, or critically examining diagrams is limited. Textbooks often require fairly simple diagram reading. We discovered that mathematics and geography play the largest role in diagram instruction in upper secondary school. In order to promote critical and applied reading of diagrams in textbooks, it should be more strongly emphasized in the curriculum goals.
Suullisen kommunikatiivisen ruotsin kielitaidon kehittyminen perusopetuksessa
Tiedon harharetkiä? Opettajat tiedonalatiedon rekontekstualisoijina
Tässä artikkelissa esitämme suomenkieliselle lukijakunnalle brittiläisen koulutussosiologin Basil Bernsteinin ajatteluun perustuvan tavan hahmottaa koulun oppiaineiden tietoon liittyviä kysymyksiä. Artikkelin polttopisteessä on Bernsteinin pedagogic device, josta käytämme suomennosta pedagoginen muunnin. Muuntimen avulla kuvaamme prosesseja, joissa tiedonalojen tieto siirtyy eli rekontekstualisoituu opetustilanteisiin. Kehitämme Bernsteinin ajattelua opettajien roolin osalta yhdistämällä pedagogisen muuntimen pohjoiseurooppalaiseen didaktiseen perinteeseen. Tarkastelemme millaista tietoa mielekäs rekontekstualisointi edellyttää opettajilta ja pohdimme eri opettajaryhmien välisiä eroja. Lopuksi pohdimme tiedon ja ainedidaktiikan merkitystä koulutuksessa ja opettajankoulutuksessa. Is knowledge getting lost? Teachers as recontextualisers of subject knowledge In this article, we present to the Finnish-speaking audience the idea of Basil Bernstein’s pedagogical device. We use the device to analyse questions related to the knowledge of school subjects. By using the pedagogical device, we describe processes through which the knowledge produced by academic disciplines is transferred, i.e. recontextualized to educational contexts. We develop Bernstein's thinking regarding the role of teachers by connecting it to the Northern European didactic tradition. We outline what kind of knowledge recontextualization requires from teachers in order to be meaningful and consider the differences between different teacher groups. Finally, we consider the importance of knowledge and subjects didactics in education and teacher training.
Copyright (c) 2023 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mitä aika on? Podcastit lukiolaisten kriittisen ajattelun kuvaajina
Kriittisen ajattelun oppiminen ja oman ajattelun metakognitiivinen itsearviointi ovat olleet jo vuosikymmenten ajan koulukasvatuksessa arvostettuja päämääriä. Tutkimuksessamme tarkastelemme neljää lukiolaisten tekemää podcastia niissä ilmaistujen ajattelutaitojen kannalta. Lukion filosofian opintokokonaisuuden (FI1) oppitunnilla tallennettujen podcastien teemana oli ”Mitä aika on?”. Analysoimme podcastit sekä niiden narratiivisen ja retorisen muodon osalta että ajattelutaitojen ja itsereflektion ilmentäjinä. Analyyttisena viitekehyksenä ajattelutaitojen tarkastelussa käytimme Roger Sutcliffen ym. (2021) kehittämää metakognitiivista Ajattelun perusaskeleet -mallia, jota lukiolaisille oli esitelty filosofian oppitunneilla. Lukiolaisten podcastit sisälsivät paljon kysymyksiä ja pohdintaa, mutta varsin vähän johtopäätöksiä. Keskustelu oli myös hyvin konsensushakuista, joten yksimielisyyden tavoittelu ja toisten näkemysten myötäily oli keskustelijoille luontevampaa kuin debatointi. Podcasteissa ilmaistaan ajattelutaitoja monipuolisesti. Reflektio kohdistuu erityisesti tehtävän toteuttamiseen ja sen edistymiseen. Sen sijaan varsinaiseen kriittiseen ajatteluun olennaisesti kuuluva pyrkimys omien käsitysten reflektiivisestä ja itsekriittisestä kyseenalaistamisesta tai uudelleenarvioinnista ilmenee podcasteissa hyvin harvakseltaan. Filosofianopetuksen ja ainedidaktiikan kannalta tulokset korostavat sitä, että on syytä kiinnittää huomio ajattelutaitojen monitasoisuuteen: kaikki ajattelutaidot eivät ole metakognitiivisia taitoja eivätkä kriittistä ajattelua, eikä kaikki kriittinen ajattelu ole kriittistä itsereflektiota. What is time? Critical thinking in podcasts created by upper secondary school students Learning critical thinking and metacognitive self-evaluation of one’s own thinking have been valued goals in school education for decades. In our study, we examine four podcasts made by general upper secondary school students in terms of the expressed thinking skills. The podcasts were recorded during a philosophy course (FI1) with the theme “What is time?”. We understand “critical thinking” according to the Dewey-Lipman pragmatist theory as the reflective evaluation of the origins, foundations and consequences of one’s own thinking. We examine how the metacognitive thinking moves model, developed by Roger Sutcliffe and his colleagues, and critical thinking appear in podcasts made by students. Podcasts demonstrated a wide range of thinking skills, including a lot of questioning and speculation, but relatively few conclusions. The discussions also tended towards consensus-seeking, with participants more comfortable seeking agreement and echoing others’ viewpoints than engaging in debate. Reflection primarily focused on task execution and progress. In contrast, the attempt to reflectively and self-critically question or re-evaluate one’s own beliefs, which is an essential part of critical thinking proper, was rarely evident in the podcasts. For philosophy teaching and subject didactics, the results underline the need to pay attention to the multifaceted nature of thinking skills: not all thinking skills are metacognitive skills or critical thinking, and not all critical thinking is critical philosophical self-reflection.
Opettajien näkemyksiä matematiikan ja fysiikan päättöarvioinnin kriteereistä
Peruskoulun arviointia on viime vuosikymmenen aikana uudistettu. Uudistuksessa peruskouluun on luotu kriteeriperustainen päättöarviointi. Muutoksen jälkeen on aika tutkia sen tuloksia. Toimivan kriteeriperustaisen arvioinnin edellytyksenä ovat toimivat arviointikriteerit. Suomessa opettajat vastaavat arvioinnin suunnittelusta ja toteutuksesta, joten heidän näkemyksensä kriteereistä ovat tärkeitä niiden toimivuutta arvioidessa. Tässä laadullisessa tutkimuksessa tarkastelen, mitä hyvää ja mitä kehitettävää opettajat (N = 28) näkivät matematiikan ja fysiikan kriteereissä. Tulosten perusteella matematiikan ja fysiikan oppiaineiden erilainen luonne, ja arviointikriteereiden luomisessa tehdyt erilaiset ratkaisut tuovat kriteereiden käyttöön omanlaisiaan haasteita. Tunnistetuista haasteista voidaan hyödyntää kriteereiden suunnittelu- ja kehitystyössä niin peruskoulussa kuin laajemminkin. Teachers’ views of the final assessment criteria in mathematics and physics Over the past decade, Finnish basic education (grades 1-9) has undergone an assessment reform that has resulted in a criteria-based final assessment. A prerequisite for good criteria-based assessment is functional assessment criteria. In Finland, teachers are responsible for the design and implementation of assessment, so their views on the criteria are crucial. In this qualitative study, I examine teachers’ (N = 28) views of assessment criteria in physics and mathematics. The lack of detail, the incoherence of the underlying taxonomy, and the need to calibrate low and high grades were emphasized in the teachers’ responses. The challenges identified can be used to inform the development of assessment criteria, both within and beyond basic education.
Perheissä esiintyvät lasten lukukulttuurit vanhempien kuvaamana
Artikkelissa tarkastellaan perheiden lukukulttuureja ja niihin vaikuttavia tekijöitä vanhempien kuvaamana. Lukukulttuuri on yhdistelmä kodin lukutavoista ja perheenjäsenten lukutaidosta, ja se vaikuttaa ratkaisevasti siihen, millaiseksi lapsen lukutaito ja kiinnostus lukemista kohtaan myöhemmin muotoutuvat. Artikkelin tutkimusaineisto kerättiin varsinaissuomalaisen kunnan perusopetusikäisten lasten vanhemmilta (N=209) vuonna 2022 tarkoituksena selvittää vanhempien ajatuksia vapaa-ajan lukemisen merkityksestä lapsilleen sekä perheiden lukukulttuuriin vaikuttavia tekijöitä. Tutkimusaineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella ja analysoitiin laadullisella sisällönanalyysilla. Vanhempien mukaan perheiden lukeminen merkitsi lapselle rentoutumista, nautintoa ja yhdessäoloa. Lisäksi vapaa-ajan lukemisen uskottiin tukevan opiskeluissa menestymistä. Lapsen vapaa-ajan lukemista kotona edistivät muun muassa säännöllinen lukeminen, vanhempien esimerkki sekä kirjastokäynnit. Lukemista estivät älylaitteiden käyttö, kiire ja lukutaidon haasteet. Lisäksi näytti siltä, että mitä vanhempia lapset olivat, sitä haastavampaa lukemisen edistäminen kotona oli. Vanhempien kuvaamien lukemista edistävien ja estävien tekijöiden pohjalta muodostettiin neljä perheiden lukukulttuuria: puuttuva, haavoittuva, koulun edistämä ja perheen edistämä lukukulttuuri. Huomattavaa on, että suurin osa perheistä toivoo, että koulu osallistuisi perheiden lukukulttuurin rakentamiseen aktiivisemmin. In the study parents´ views about their children´s leisure reading and what kinds of children´s reading cultures there are in families are investigated. Children´s reading culture is a combination of their reading habits and an environment that supports reading at home, and it has an influence on child's reading skills and interest in reading. The research material was collected from parents of primary school (N=209) in a Finnish municipality in 2022 with the aim of finding out parents' thoughts about the importance of leisure reading for their children and the factors affecting the children´s reading culture. The data was collected using an electronic questionnaire and was analyzed with qualitative content analysis. According to the parents, children´s leisure reading meant relaxation, enjoyment and time together. In addition, families believed that leisure reading supports success in studies. The child's leisure reading at home was promoted by, among other things, regular reading, the parents' own example, and visits to the library. Reading was hindered by the use of smart devices, busyness and reading difficulties. It seemed that the older the children were, the more challenging it was to promote reading at home. Based on the factors that promote and prevent leisure reading, four children´s reading cultures were found: missing, vulnerable, school-promoted and family-promoted. It is remarkable that the most of these families wish that the school would participate more actively in supporting the children´s reading culture.
lukukulttuuri, vapaa-ajan lukeminen, perhelukeminen, lukeminen
Tavoittaako ainedidaktinen tutkimus opettajat?
Ainedidaktiikan ja vertailevan ainedidaktiikan näkymiä Euroopassa
Opettajien kokemuksia tiedelukutaidon opetuksen haasteista alakoulussa
Tutkimuksen tavoitteena on tarkastella, millaisia kokemuksia opettajilla on alakoulun tiedelukutaidon opetuksen haasteista. Tutkimus on osa kehittämistutkimuksen strategian mukaista prosessia, jossa opetuksen haasteiden tunnistamisesta edetään käytännön työkalujen kehittämiseen opetuksen tueksi. Tutkimusaineisto koostuu neljän 5.–6. -luokan opettajan haastattelulitteraateista, jotka analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin. Tulosten valossa tiedelukutaidon opetus haastaa opettajaa oppilaiden osaamisen sekä pedagogisten resurssien osalta. Oppilaiden osaamisen haasteet liittyvät opettajien kokemuksissa niin asenteisiin, tietoihin kuin taitoihin. Nämä asenteet, tiedot ja taidot kietoutuvat tiiviiksi kokonaisuudeksi. Pedagogisten resurssien osalta haasteina nousevat opettajan oma osaaminen, oppimateriaalien puutteet sekä internetin haastavuus oppimisympäristönä. Opettajien sitoutuminen osin puutteelliseen oppimateriaaliin saattaa johtaa siihen, että tiedelukutaidon opetus on haastavaa eikä kaikilta osin vastaa Perusopetuksen opetussuunnitelman (2014) tavoitteita. Tutkimuksen tulosten pohdinta tarjoaa suuntaviivoja tiedelukutaidon opetuksen sekä oppi- ja opetusmateriaalien kehittämiseen. This study aims to examine, what experiences teachers have with the challenges of teaching science literacy in primary school. The study is part of design research, where the identification of the challenges is progressed to the development of practical tools to support teaching. The data consists of four primary school teacher’s interview transcripts, which were analyzed using qualitative content analysis. The results show, that the challenges experienced by teachers are related to two dimensions: students’ competence and pedagogical resources. The challenges of students’ competence are related to attitudes, knowledge and skills. These areas are closely connected. The challenges of pedagogical resources are the teacher’s own competence, the lack of learning materials and the challenging nature of the internet. Teacher’s commitment to the materials may lead to challenges in teaching science literacy according to the National core curriculum (2014). This study offers guidelines for the development of science literacy teaching and learning materials. Keywords: science literacy, primary school, teaching, challenges, design research
Kertomukset jotka muovaavat maailmaamme: Kulttuuriset narratiivit katsomusopetuksessa
Ainedidaktiikan monimuotoisuus näkyy terminologian kirjossa
Namibialaisten alakoulun opettajien uskomukset ja käytänteet monikielisessä ympäristössä.
Vieraiden kielten aineenopettajaopiskelijoiden sähköposteja tulevaisuudesta: tarkastelussa teknologiset oppimisympäristöt
Jo vuosia on teoreettisesti pohdittu, miten teknologian vaikutukset muuttaisivat tulevaisuuden oppimista (ks. esim. Kessler, 2018). Covid-19-pandemian myötä vuonna 2020 tulevaisuuden ihanteista ja peloista tuli yhtäkkiä nykypäivää ja teoreettiset ajatukset vaihtuivat todellisuudeksi. Tätä taustaa vasten tutkimme vieraiden kielten aineenopettajaopiskelijoiden (N=37) käsityksiä tulevaisuuden oppimisympäristöistä. Opiskelijoiden tehtävänä oli lähettää sähköpostia tulevaisuudesta (Hänninen ym., 2021) ja kertoa kielten opettajan arjesta vuonna 2040. Aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin ja NVivo-ohjelman avulla. Tulokset osoittavat, että osallistujien asenteet teknologiaa kohtaan vaihtelivat myönteisen, kielteisen ja neutraalin välillä. Opettajaopiskelijat yhdistivät oppimisympäristöihin teknologian tarjoamia uusia opetusmenetelmiä sekä niiden mukanaan tuomaa joustavuutta ja monialaista yhteistyötä. Osallistujat pitivät teknologiaa myös tekijänä, joka lisää osallisuutta etäopetuksen ja osallistavien menetelmien avulla. Abstract For years, researchers have been considering how the impact of technology would change future learning (see e.g. Kessler, 2018). In 2020, with the Covid-19 pandemic, the ideals and fears of the future suddenly became the present and theoretical ideas became reality. The aim of this study is to explore future language teachers’ (n=37) perceptions of future learning environments. The participants were asked to send an email from the future (Hänninen et al., 2021) in which they describe the everyday life of a language teacher in 2040. We analysed the data using qualitative content analysis and NVivo software. The results show that the participants’ attitudes towards technology varied between positive, negative and neutral. They associated learning environments with new teaching methods offered by technology and the flexibility, interdisciplinary and collaboration that technology allows. The participants also saw technology as a factor for greater inclusion through distance learning and more participatory methods.
"Nehän puhuu mulle venäjää!" Tapaustutkimus venäjänkielisen CLIL-alkuopetusluokan vuorovaikutuksesta
Maarit Kauniston kasvatustieteen väitöskirja tarkastettiin Helsingin yliopistossa 10.12.2022. Vastaväittäjänä toimi FT Leila Kääntä (Jyväskylän yliopisto) ja kustoksena apulaisprofessori Raili Hilden (Helsingin yliopisto)