Ainedidaktiikka-lehdessä julkaistaan tutkimuksia, joissa tarkastellaan eri tiedonalojen opettamista, opiskelua ja oppimista sekä tiedonalojen luonnetta kaikilla opetuksen ja kasvatuksen tasoilla. Lehti on avoin erilaisille teoreettisille näkemyksille ja metodologisille ratkaisuille. Ainedidaktiikka ymmärretään lehdessä laajasti ja monitieteisesti.
Opettajat kotitalouden opetussuunnitelmaa toteuttamassa: painotukset, haasteet ja toiveet
Kotitalousopetuksen opetussuunnitelmaa on tutkittu sen uudistamisen ja käyttöönoton yhteydessä. Vuoden 2014 opetussuunnitelmassa kotitalousopetuksen tavoitteiden lukumäärä kasvoi ja vastaavasti sisältöjen määrä väheni. Opettajien työnkuva laajeni laaja-alaisten osaamistavoitteiden sekä oppiaineyhteistyön osalta. Tutkimme haastatteluaineistolla sitä, miten kotitalousopettajat toteuttavat opetussuunnitelmaa työssään, millaisia haasteita he kokevat sekä millaisia toiveita heillä on tulevalle opetussuunnitelmalle. Opettajat kokevat opetussuunnitelman tavoitteet ja sisällöt laajoiksi sekä tulkinnanvaraisiksi. Laaja-alaisuus ohjaa opettajia painottamaan ruokaosaamisen sisältöjä opetuksessaan. Opettajat perustelevat ruokasisällön opetusta myös nuorten heikkenevillä käden taidoilla, nuorten toiveilla ruuanvalmistuksesta ja koulun työkulttuurilla. Opettajat nostavat esiin oppiaineyhteistyön työnjaon tarkentamisen. Opettajat toivovat tulevalta opetussuunnitelmalta ylipäänsä selkeitä ohjeistuksia opetuksen toteutukseen.
Copyright (c) 2026 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Musiikinopettajat autonomisina toimijoina musiikinopetuksen sisältövalinnoissa peruskoulun yläluokilla
Tutkimuksessa tarkasteltiin, millaisia valintoja yläkoulun musiikinopettajat autonomisina toimijoina tekevät musiikinopetuksen sisältöjen ja käytäntöjen suhteen ops-perusteiden pohjalta ja millä perusteella. Tutkimusmateriaali muodostui kyselystä (N=66) ja haastatteluaineistosta (N=5). Tutkimus osoittaa, että musiikinopettajat pyrkivät seuraamaan ops-perusteiden ohjeistuksia mahdollisimman tunnollisesti. Sisältö- ja ohjelmistovalinnat tehdään opettajakohtaisesti ja oppilaslähtöisesti, koulukonteksti huomioiden. Sisältövalintoja rajaavia tekijöitä ovat koettu ajan riittämättömyys tai muutoin rajalliset resurssit (tilat, soittimet, sovellukset), oppilaiden osallistumista rajaava kulttuurinen ja vakaumuksellisen tausta ja musiikin sisällön sopimattomuus koulun arvomaailmaan. Opetuksen sisältö sekä toiminnan että musiikin osalta on monipuolista. Keskeisin työmuoto on yhteismusisointi, jonka ohjelmisto keskittyy populaarimusiikkiin. Muutoksena aikaisempaan voidaan havaita aiheiden ja keskustelujen vahvempi kiinnittyminen ajankohtaisiin yhteiskunnallisiin, jopa globaaleihin teemoihin.
musiikinopetus, yläkoulu, opettajan autonomia, perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet
Copyright (c) 2025 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Historianopettajien suhtautuminen opetussuunnitelman tiedonalalähtöisyyteen
Artikkelissa tutkitaan nykyisen tiedonalalähtöisen opetussuunnitelman vastaanottoa historianopettajien keskuudessa. Tutkimus tarkastelee opettajien näkemyksiä opetussuunnitelman tavoitteista ja sisällöistä sekä niiden välisestä suhteesta. Teoreettisena viitekehyksenä toimii malli, jossa historianopetuksen kehitys nähdään kolmen eri tradition kautta (kollektiivinen muisti, tiedonalalähtöisyys, postmodernismi). Aineistona käytetään kysely- ja haastatteluaineistoa, jota kerättiin opetus- ja kulttuuriministeriön toimeksiannosta toteutetussa selvityksessä. Tulosten mukaan opettajilla oli pääosin myönteinen suhtautuminen opetussuunnitelmaan mutta tuloksista välittyy myös haasteita, jotka liittyvät muun muassa sisältöjen rajaamiseen. Haastatteluaineiston perusteella osa opettajista on omaksunut tiedonalalähtöisyyden mutta suurella osalla on sisäisesti epäjohdonmukaista ajattelua opetussuunnitelman tiedonalalähtöisyydestä. Lopuksi pohditaan tiedon ja taitojen kuvaamista tulevassa opetussuunnitelmassa.
Koherenssi perusopetuksen äidinkielen ja kirjallisuuden opetussuunnitelmissa
<div style="caret-color: #000000; color: #000000; font-family: Helvetica; font-style: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: auto; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; white-space: normal; widows: auto; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; text-decoration: none; margin: 0px; font-stretch: normal; font-size: 16px; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-kerning: auto; font-variant-alternates: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-numeric: normal; font-variant-east-asian: normal; font-variant-position: normal; font-feature-settings: normal; font-optical-sizing: auto; font-variation-settings: normal;">Artikkelissa tuodaan uusia käsitteellisiä tulokulmia äidinkielen ja kirjallisuuden opetussuunnitelmien tarkasteluun. Teoreettisen viitekehyksen muodostivat didaktisen transposition teoria ja opetussuunnitelman koherenssi. Tutkimuksessa selvitettiin, millainen koherenssi rakentuu perusopetuksen opetussuunnitelmaan kielitiedon, kirjallisuuden monilukutaidon kehykseen rakennettuna ja millaista tieteenalatietoa äidinkielen ja kirjallisuuden oppiaineen opetussuunnitelma välittää. Tutkimusaineistona olivat äidinkieli ja kirjallisuus -oppiaineen tavoitteet ja sisällöt opetussuunnitelmadokumentissa Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014. Tutkimusmenetelminä olivat koherensseihin kohdistuva sisällönanalyysi ja laclaulainen diskurssianalyysi, joiden avulla tarkasteltiin vallitsevia diskursseja ja sitä, mitä ne merkitsevät suhteessa kriittisiin huomioihin oppiaineen painopisteiden muutoksista. Diskurssiluennassa keskityttiin kiinnekohtien ja rinnasteisuuden ketjujen avulla siihen, miten monilukutaito ja kielitietoisuus rakentuvat diskursseina ja millaisia rajanvetoja niihin liittyy. Diskurssiluenta osoitti, miten käy, kun tyhjentynyt merkitsijä asetetaan dominoivaan asemaan opetussuunnitelmatekstissä. Lukutaidon, kirjoitustaidon, kirjallisuuden ja kielitiedon kokonaisuudet kadottavat tieteenaloista rakentuneet identiteettinsä, kun ne käsitteinä häivytetään, eivätkä ne näyttäydy enää opetussuunnitelmassa omina diskursseinaan.
Kompensaatioperiaatteen ja tavoitteiden painottamisen soveltaminen päättöarvioinnissa
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin opettajien käsityksiä kompensaatiosta ja tavoitteiden painotuksesta päättöarvioinnissa. Tutkimuksessa oli mukana viisi oppiainetta: äidinkieli ja kirjallisuus, matematiikka, fysiikka, englanti ja historia. Aineisto koostuu kahdesta kyselystä (N=889 ja N=382), jotka analysoitiin kuvailevan tilastotieteen menetelmin. Tulosten mukaan kompensaatiota ja painotusta sovelletaan monin tavoin arvioinnissa, eikä ohjeistus niiden käyttämiseen ole kaikkien mielestä selkeä. Toisin sanoen päättöarviointi ei ole täysin yhdenmukainen koulujen välillä. Tämän tutkimuksen perusteella suosittelemme, että uusissa perusopetuksen päättöarvioinnin perusteissa määritellään tarkemmin, mitä kompensaatio ja painottaminen tarkoittavat ja miten niitä hyödynnetään päättöarvioinnissa.
Tulevaisuuden katsomusopetus planetaarista hyvää elämää rakentamassa
Moninaistuvassa katsomuksellisessa maisemassa suomalainen katsomusopetus kohtaa kehittämispainetta sekä arvojen ja käytänteiden ristivetoa. Katsomuksellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus kutsuu uudelleenajattelemaan sitä, millaisia katsomusten ja kulttuurien representaatioita katsomusopetuksen kautta välitetään ja luodaan. Kasvatuksen ja koulutuksen merkitys kestävän tulevaisuuden rakentamisessa tunnistetaan. Tässä artikkelissa tarkastelemme sitä, millainen tulevaisuuden katsomusopetus mahdollistaa kestävän tulevaisuuden rakentamisen. Argumentoimme, että tulevaisuuden katsomusopetuksen kehittämistyössä identiteettiajattelusta on siirryttävä kohti maailmasuhteen luomista ja maailmasuhteessa olemista. Ehdotamme, että katsomusaineiden keskiössä olevan hyvän elämän etsinnän näkökulmaa laajennetaan entistä tarkemmin ihmisen hyvän elämän pohdinnoista kohti planetaarisen hyvän elämän näkökulmia. Tällöin hyvän elämän pohdinta tuodaan opetussuunnitelmassa planetaariseen viitekehykseen, jolloin kysymys hyvästä elämästä ei rajoitu vain yksilön tai yhteisön kysymykseksi, vaan se ulotetaan ihmistä laajempaan horisonttiin. Teoreettisena lähestymistapana sovellamme kasvatusteoreetikko Gert Biestan maailmakeskeisen kasvatuksen ajatusta. Esitämme, että planetaarista hyvää elämää rakentavan katsomusopetuksen tulevaisuuden kehittämiskohteena on tunnistaa aiempaa tarkemmin katsomusaineiden keskeinen tiedollinen ja taidollinen aines.
Kolmannen asteen käsitteillä kohti merkityksellistä historiaa: aineksia yläkoulun historian opetussuunnitelmaan
Artikkelissa pohditaan yläkoulun historian opetussuunnitelman kehittämistä siten, että opetuksen tavoitteissa ja sisällöissä on enemmän tilaa oppilaan omien historiaan liittyvien merkityksenantojen käsittelyyn. Aihetta lähestytään artikkelissa käyttämällä teoreettista jaottelua historian ensimmäisen, toisen ja kolmannen asteen käsitteisiin. Kolmannen asteen käsitteet ovat historian sosiokulttuurisiin merkityksiin, muun muassa moraalikysymyksiin ja identiteettiin liittyviä käsitteitä ja ihmisten omaa historiasuhdetta jäsentäviä käsitteitä kuten historiankäytön, historiakulttuurin ja historiatietoisuuden käsitteet. Artikkelissa tarkastellaan myös, millaisena oppilaan henkilökohtaisten merkityksenantojen tila näyttäytyy yläkoulun historian opetussuunnitelmassa sekä mitä yläkoululaiset näkevät yleisesti tärkeäksi ja toisaalta henkilökohtaisesti kiinnostavaksi sisällöksi historianopetuksessa. Artikkelissa pohditaan, miksi opetussuunnitelmatasolla olisi hyvä nykyistä enemmän kutsua oppilas pohtimaan opiskeltavan historian merkityksiä itselleen.
Kohti 2030-luvun opetussuunnitelman perusteita
Monilukutaito lukion historian opetuksessa
Lukion opetussuunnitelman perusteisiin (Opetushallitus, 2015) on sisällytetty Monilukutaidot ja media -aihekokonaisuus, jossa monilukutaito määritellään taitoina tulkita ja tuottaa erilaisia tekstejä. Jokaisen opettajan odotetaan opettavan oman tiedonalansa tekstitaitoja, joiden alakohtaisuus pohjaa tiedonmuodostuksen käytänteisiin. Tällä korostetaan eri oppiaineiden sisältötiedon hallinnan lisäksi myös tekstitaitojen kehittymistä kaikissa oppiaineissa. Tässä artikkelissa tarkastelemme, millaisena monilukutaito ja erityisesti tiedonalan tekstitaitojen opetus näyttäytyvät lukion historian opetuksessa. Tutkimuksen aineisto on kerätty suomenkielisten lukioiden historian opettajille suunnatun kyselyn avulla syksyllä 2016, kun nykyiset opetussuunnitelmaperusteet olivat vasta astuneet voimaan. Selvitämme, millaisia tekstejä ja tekstikäytänteitä opettajat sisällyttävät opetukseensa sekä millaisia opettajaryhmiä aineistosta hahmottuu näiden tekijöiden perusteella. Analyysimenetelmänä oli ryhmittelyanalyysi. Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa tietoa monilukutaidon ja historian tekstitaitojen asemasta opetuksessa. Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää historian opetuksen kehittämisessä kohti nykyisten opetussuunnitelmaperusteiden mukaista entistä vahvempaa taitopainotteisuutta. Multiliteracy in general upper secondary school history teaching Abstract National curriculum for general upper secondary schools (National Agency for Education, 2015) includes a cross-curricular theme 'Multiliteracies and media'. Multiliteracies are defined as an ability to interpret and produce different kinds of texts. Thus, each teacher is expected to teach disciplinary literacy, deriving from knowledge production practices of the field, emphasizing procedural teaching in addition to the content orientation. In this study, we examine what kind of role multiliteracies and disciplinary literacy have in upper secondary school history classrooms. The data consists of a questionnaire data collected in fall 2016 when the current curriculum was new. We study which texts and literacy practices history teachers use and what kinds of teacher profiles can be found in the data. The method of analysis was cluster analysis. The aim is to describe the role of disciplinary literacy in history teaching in order to develop history teaching towards procedural teaching required in the curriculum. Keywords: multiliteracy, disciplinary literacy, history
Copyright (c) 2019 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Käsityö ja asenteet – oppiaineen tulevaisuus
Tiivistelmä Jo vuoden 1970 komiteanmietinnössä todetaan, että teknisen työn ja tekstiilityön opetuksen tulisi olla yhteistä koko ikäluokalle. Tämän jälkeen opetussuunnitelmaa on uudistettu useamman kerran, mutta sopivaa ratkaisua käsityön opetuksen toteuttamiseksi ei ole löytynyt. Tässä artikkelissa tarkastellaan oppilaiden asenteita käsityö oppiainetta kohtaan. Tutkimusaineisto on kerätty lukuvuoden 2013 - 2014 aikana. Tutkimusote on kvantitatiivinen ja aineisto (N = 982) on demografisesti koko maata edustava. Artikkelin teoreettisena lähtökohtana on käsityön opetuksen järjestäminen ja aikaisempi käsityön asenteisiin liittyvä tutkimuskirjallisuus. Empiiristen tulosten perusteella teknisen työn sisältöjen painotettuun opetukseen osallistuneiden oppilaiden asenteet ovat selvästi myönteisempiä kuin saman sisältöiseen (yhtä paljon teknistä työtä ja tekstiilityötä) opetukseen osallistuneiden oppilaiden asenteet. Lisäksi painotettuun teknisen työn sisältöjen opetukseen osallistuneet oppilaat hakeutuvat muita useammin ja saman sisältöiseen opetukseen osallistuneet muita harvemmin käsityön valinnaiseen opetukseen. Edelleen tutkimuksen pohjalta voidaan esittää tasa-arvon toisesta näkökulmasta oikeutettu kysymys: annetaanko kaikille oppilaille riittävä mahdollisuus valita toiveidensa ja kiinnostuksensa mukaisia käsityön oppisisältöjä? Avainsanat: asenteet, sukupuoli, käsityön opetus, tekninen työ, tekstiilityö, Abstract As early as 1970 a committee report suggested that both technical and textile crafts should be compulsory for both boys and girls. After this, the national curriculum has been revised several times. However, a suitable solution for the curriculum of craft education has not been found. In this article, students’ attitudes towards craft education were examined. The research data was collected during the school years 2013 - 2014. The research design is quantitative and the data (N = 982) represents the whole country demographically. The theoretical starting point of this article is the implementation of craft education and the earlier research related to the attitudes towards craft education. According to the empirical results, the attitudes of the pupils who have participated in the emphasised technical craft are distinctly more positive than the corresponding attitudes of the pupils who have participated in shared craft education (as much technical craft and textile craft). In addition, the pupils who have participated in the emphasised technical craft take part in the voluntary craft education more often when compared with the pupils who have participated in the shared craft education. What is more, the justifiable question of other point of view in equality arouses: are all students without any regard to sex given an opportunity to choose study groups based on their wishes and interests, which allows them to study in greater detail the subject that they are really interested in? Keywords: attitudes, gender, craft education, technical craft, textile craft,
asenteet, sukupuoli, käsityön opetus, tekninen työ, tekstiilityö,
Copyright (c) 2017 Ainedidaktiikka https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Matematiikan opetus mielekkään oppimisen edistämisessä
Synteesitutkimuksemme tarkoituksena on rakentaa laaja-alainen koonti niistä yhteyksistä, jotka kohdentuvat matematiikan kouluopetukseen ja mielekkään oppimisen kontekstiin. Tutkimusmetodologisesti synteesi koostuu kvalitatiivisista, kvantitatiivisista ja mixed methods –lähestymistapaan perustuvista alkuperäistutkimuksista ja muutamista meta-analyyseistä. Lopullinen Ebsco-haku tuotti 50 analyysiin soveltuvaa julkaisua vuosilta 2007–2017. Aineiston analyysin alkuperäisenä kehikkona toimi aikaisemmin laadittu käsitteellinen malli (Koskinen, 2016). Aineistostamme ei löytynyt yhtään tutkimusta, jossa olisi tutkittu edellä mainittua kokonaisuutta. Tutkimustulosten mukaan matemaattiseen ymmärtämiseen tähtäävät opetuksen lähestymistavat – kontekstuaaliset, konkreettiset ja sosiaaliset – edistävät mielekästä oppimista. Niiden onnistunut soveltaminen edellyttää kuitenkin opettajan taitoa valita sopivat välineet ja käyttää niitä sekä oppilaan toiminnan vuorovaikutteista ohjaamista. Näiden lähestymistapojen yhdistäminen opetuksessa parantaa entisestään niiden vaikuttavuutta. Teaching mathematics to promote meaningful learning: Towards an integrative model Abstract The purpose of this research synthesis is to build a comprehensive entity with links that focus on school education in mathematics and the context of meaningful learning. The synthesis consists of qualitative, quantitative and mixed methods studies, and a few meta-analyzes. The final Ebsco-search produced 50 publications that met our criteria (for years 2007-2017). The tentative framework for the analysis of a data was the previously presented conceptual model (Koskinen, 2016). Our research synthesis did not find any studies that examined the above mentioned entity. According to research findings, analysis suggests that teaching approaches to mathematical understanding – contextual, concrete, and social – support meaningful learning. However, their successful application requires that the teacher has the skill to select and use the appropriate tools and the interactive guidance of the pupil's activities. Combining these approaches in teaching will further enhance their effectiveness. Keywords: mathematics, teaching, learning, research synthesis, holistic approach
Copyright (c) 2020 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mitä opin? Monilukutaitoa ja tutkivaa oppimista monialaisessa oppimiskokonaisuudessa
Tarkastelemme tässä artikkelissa, mitä oppilaat, opettajat ja opettajaopiskelijat raportoivat oppineensa yhdessä toteuttamassaan monialaisessa oppimiskokonaisuudessa, johon osallistuivat erään yhtenäiskoulun kaikki 5.–8. luokan oppilaat. Oppimiskokonaisuuden aihe oli terve elämä ja sitä opiskeltiin viikon ajan ikäsekoitteisissa ryhmissä tutkivan oppimisen keinoin ja monilukutaitoa harjaannuttaen. Tutkimusaineisto koostuu 250 oppilaan, 25 opettajan ja 23 opettajaopiskelijan laadullisista itsearvioinneista, ja se analysoitiin laadullisen aineistolähtöisen teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin. Tulosten mukaan oppilaat kertoivat oppineensa vuorovaikutustaitoja ja monimuotoisten tekstien tuottamisen ja tulkitsemisen taitoja. Opettajat ja opettajaopiskelijat oppivat tiimityötaitojen ja vuorovaikutustaitojen ohjaamista, joskin niiden ohjaaminen koettiin myös haasteelliseksi. Tulokset implikoivat, että näiden taitojen kehittämistä tukevaa pedagogiikkaa tulisi kehittää niin kouluissa kuin opettajien perustutkinto- ja täydennyskoulutuksessa. What did I learn? Multiliteracy and inquiry-based learning in an interdisciplinary learning module Abstract This paper reports a study on self-reported learning experiences of 250 students (from 5th to 8th graders), 25 teachers and 23 teacher students when implementing an interdisciplinary learning module promoting inquiry-based learning and multiliteracy skills. The qualitative data were analyzed using data-driven and theory-informed content analysis. The findings indicate that the participants saw benefits to integration including team working, communication and multiliteracy skills. However, also the challenges relating to these skills and learning material were reported by teachers and teacher students. Based on the findings, the pedagogy of interdisciplinary learning should be developed in both pre- and in-service teacher education to enhance the expertise of teachers. Keywords: interdisciplinary learning, inquiry-based learning, multiliteracy
oppiaineintegraatio, tutkiva oppiminen, monilukutaito, itsearviointi
Pedagogisen Haltijan kuiskaus -materiaalin soveltaminen varhaiskasvatuksessa J. A. Hollon sivistyskasvatusajattelun luentana
Artikkeli liittyy kulttuurikasvatuksen toteuttamiseen varhaiskasvatuksessa. Tarkastelemme, kuinka sivistyskasvatus heijastuu varhaiskasvatuksen opettajien erilaisissa tavoissa soveltaa erästä suomalaisiin luontouskomuksiin ja myytteihin liittyvää pedagogista materiaalia. Sivistyskasvatuksella viittaamme J. A. Hollon (1895–1967) ajatuksiin kasvatuksesta. Hollon sivistyskasvatusajattelun ytimessä ovat muun muassa luovuus, mielikuvittelu ja ilo, jotka kiteytyvät älyllisen, eettisen, esteettisen ja toiminnallisen kasvatuksen toteuttamisessa. Kulttuuri, sivistys ja taiteet olivat Hollolle tärkeitä kasvatusta ohjaavia seikkoja; myös tarinoiden merkitys ja voima korostuvat Hollon ajattelussa. Nämä näyttäytyvät tutkimuksessamme tärkeinä varhaiskasvatukseen liittyvän kulttuurikasvatuksen ja pedagogisen kehittämisen taustoittajina. The adaptation of pedagogical material Whisper of the Spirit in early childhood education as a reading of J. A. Hollo's educational thinking Abstract This article is related to implementing cultural education in early childhood education. We consider how early childhood education teachers' various ways of adapting a pedagogical material about Finnish nature beliefs and myths are reflecting the idea of Bildung. We are especially focusing on Juho August Hollo's (1895–1967) educational thinking. Hollo emphasized creativity, imagination and joy, together with intellectual, ethical, aesthetic and experiential education. In his educational thinking, culture, education and arts were influential, as well as the meaning and power of stories. In our research, these are important bases of cultural education and pedagogical development in early childhood education. Keywords: Juho August Hollo, culture education, nature beliefs, Bildung, early childhood education
Historian opetuksen yhteydessä on viimeisten kahden vuosikymmenen aikana puhuttu erityisesti opetuksen suuntaamisesta sisältöjen opettamisesta historian taitojen ja demokraattisena kansalaisena toimimisen suuntaan. Tavoitteet edellyttävät myös käytäntöjen muuttumista. Tässä artikkelissa tarkastellaan lukion historian opetusta opetuskokeilun kautta. Kokeilussa hyödynnettiin pelillisyyttä sekä historiallista empatiaa. Kahdeksan tuntia kestäneen pelin aikana opiskelijoiden tehtävänä oli konstruoida tietoa vuonna 1957 tapahtuneesta ampumavälikohtauksesta presidentin kesäasunnolla Kultarannassa. Aineisto kerättiin opetuskokeilun yhteydessä (N = 30 lukiolaista) kyselylomakkeen ja haastattelun avulla. Aineisto analysoitiin James Endacottin ja Sarah Brooksin historiallisen empatian määritelmän avulla. Tulosten mukaan opiskelijat pitäytyivät historian tulkinnassa vahvasti kognitiivisessa prosessissa, vaikka historiallisen empatian perustaan ja näin historian ymmärtämiseen kuuluu Endacottin ja Brooksin mukaan myös affektiivisuus eli kyky ymmärtää historiassa toimineen ihmisen kokemuksia omien, samankaltaisten kokemusten avulla. Tämä ulottuvuus näyttää kuitenkin lähes kokonaan puuttuvan lähestymistapana historian kouluopetuksesta. Sen vahvempi mukaan tuominen osaksi historian opetusta vahvistaisi myös opiskelijoiden tulokulmia historian ymmärtämiseen. What’s the name of the game? Historical empathy and gamification in history teaching Abstract Objectives of history teaching has been under changes in curricula of basic education and general upper secondary school during the past two decades in Finland. Alongside with history contents, history skills and active, democratic citizenship are emphasized in the curricula. In addition, new teaching methods have been implemented. In this article we study history teaching in general upper secondary school based on a teaching experiment, in which historical empathy and gamification were used. In an eight-hour game students solved the mystery of Kultaranta shootings in 1957. Data was collected via on-line questionaire and interviews. Data was analysed from the viewpoint of James Endacott and Sarah Brooks' definition for historical empathy. According to the results, students’ interpretations were based on cognitive process, and perspective taking as well as affective connection were in margin. Keywords: gamification, historical empathy, history learning, history teaching, upper secondary school
historiallinen empatia, historian opetus, historian oppiminen, lukiokoulutus, pelillisyys
Monipuolinen käsikirja matematiikan opetuksesta kiinnostuneille
Katsomuksellinen yleissivistys uskonnon ja elämänkatsomustiedon perusopetuksen opetussuunnitelman (2014) perusteissa
Tutkimuksessa vastataan kysymykseen siitä, millaista katsomuksellista yleissivistystä eri uskontojen ja elämänkatsomustiedon opetus tarjoaa sekä millaisia eroja ja yhtäläisyyksiä niiden välillä on. Tutkimusaineistona on perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (vuodelta 2014) viiden eri uskonto-oppiaineen sekä elämänkatsomustiedon sisältöalueet, jotka analysoidaan aineistolähtöisesti. Vastaavaa vertailevaa tutkimusta oppiaineiden sisällöistä ei ole aiemmin tehty. Tutkimuksen päätulokset osoittavat, että opetussuunnitelman perusteiden sisällöistä on tunnistettavissa yhteisesti jaettuja näkökulmia mutta myös selviä eroja. Keskeisin jännitteinen kysymys liittyy siihen, miten katsomusaineisiin sisäänrakennettu olettama lapsen omasta taustatraditiosta ja katsomusten keskinäinen erilaisuus vaikuttavat tavoiteltavaan yleissivistykseen. Kysymys liittyy yksittäisiä oppiainesisältöjä laajempaan kysymykseen siitä, millä perustein ja kenen näkökulmista katsomuksellisen yleissivistyksen kriteerit julkisessa koululaitoksessa tulisi määritellä. Comprehensive general knowledge and literacy of religions and worldviews in national core curricula (2014) of religious education and secular ethics education in Finnish basic education Abstract In the Finnish context, the teaching and learning of religions and worldviews are carried out mainly in the disciplines of religious education or secular ethics education. However, even though these school subjects are parallel to each other, previous studies have not focused on investigating how and in what ways these two school subjects are both similar and different in their approaches to providing the students with comprehensive general knowledge and literacy about religions and worldviews. For filling this gap in knowledge, this study analyses the curricular content areas of five different religious education curricula and the secular ethics curriculum with thematic content analysis. The findings of this study are relevant for developing the role that religious and secular ethics education has within Finnish basic education. Keywords: secular ethics education, comprehensive general knowledge and literacy of religions and worldviews, worldview education, curriculum, basic education, religious education
Erityisopettajaopiskelija verkkopalvelujen käyttäjänä
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää erityisopettajiksi opiskelevien verkkopalvelujen käyttöä opiskelujen ja työn tukena sekä heidän näkemyksiään ThinkMath-verkkopalvelusta ja sen kehittämistarpeista. Tutkimus on osa Matematiikan maailmaan –matematiikan opettajankoulutuksen kehittämishanketta. Kehittämistutkimuksen tässä osassa selvitettiin opiskelijoiden kokemuksia verkkomateriaalien käytöstä, erityisesti ThinkMath-verkkopalvelusta. Tutkimuksen osallistujat olivat Matemaattiset oppimisvaikeudet -kurssin opiskelijoita (N = 66). Opiskelijat tutustuivat yhdellä kurssin harjoituskerralla ThinkMath-harjoitusmateriaaleihin. Tietoa kerättiin kyselylomakkeilla kurssin alkaessa ja päättyessä. Tuloksissa käytetään kuvailevia tunnuslukuja sekä ristiintaulukointia. Tulosten perusteella erityisopettajaopiskelijat suhtautuvat verkkomateriaalien käyttöön varsin positiivisesti eikä eroja ollut eri ikä- tai työkokemusryhmien välillä. ThinkMath –verkkopalvelu tunnettiin ennalta varsin heikosti. Kurssin päättyessä opiskelijat kokivat sivuston antavan varsin hyvin tietoa matemaattisten taitojen kehityksestä. Heikoimmin sivuston koettiin antavan tietoa matemaattisten oppimisvaikeuksien arvioinnista ja taustatekijöistä. Verkkopalvelun käytettävyydessä kehitettävää ilmeni erityisesti tiedon löytämisen helpottamisessa. Tutkimus antaa tietoa paitsi tämän verkkopalvelun kehittämiseen myös yleensä opettajille suunnatun verkkomateriaalin suunnitteluun. Special education teacher students as users of online materials. Survey to develop ThinkMath web services Abstract The aim of this study was to find out how special educational needs teacher students use online materials in their studies. In addition, we asked how much they have used online materials in their teacher work before their studies. We were also interested in their specific expectations for the development of ThinkMath -web services. The research is part of the Teacher Training Project 'Matematiikan maailmaan' ('Math World'), which is funded by the Ministry of Education and Culture. In our project, we follow educational design research (EDR) principles with several data collection and development cycles. In this paper, we report the results from the first EDR cycle, in which we explored students' experiences with the use of online materials, especially the ThinkMath web service. The participants of the study were students in the Mathematical Learning Difficulty course (N = 66). Students were introduced to ThinkMath online materials as a part of this course. The data was collected by questionnaires at the beginning and at the end of the course. The results use descriptive indicators and cross-tabulation. On the basis of the results, special educational needs teacher students are quite positive about the use of online materials. There were no differences between age or work experience groups. The ThinkMath web service was known poorly in advance. At the end of the course, the students felt that the ThinkMath web service provided quite good information on the development of mathematical skills. Students suggested adding more information about background factors of mathematical learning difficulties, and ways of evaluating mathematical learning. Students also felt that search-functions in the ThinkMath web service needed to be better. Our study showed the benefit of involving users to the developmental work of online materials, for example, ThinkMath web services. Keywords: online materials, special educational needs teacher students, educational design research, ThinkMath, web services
Opettajaopiskelijat suomalaisten alkuperää selvittämässä
Artikkeli käsittelee opettajaopiskelijoilla (N = 160) toteutettua tiedonalalähtöisen eheyttämisen opintokokonaisuutta ja siihen liittyvää tutkimusta. Tutkimuksessa selvitettiin opiskelijoiden asenteissa ja tiedonalalähtöisen eheyttämisen valmiuksissa tapahtuneita muutoksia alku- ja loppukyselyn sekä tuottamistehtävien avulla. Opintokokonaisuus, joka koostui noin kymmenestä tunnista asiantuntijaluentoja sekä neljän kuukauden aikana opiskelijoiden keskenään ja opettajiensa kanssa käymistä ryhmäkeskusteluista, vahvisti opiskelijoiden uskoa kykyihinsä toteuttaa oppiaineintegraatiota. Varsinkin ne opiskelijat, joiden mielestä asiantuntijaluennot avasivat onnistuneesti eri tieteenalojen selitysperusteita, kokivat eheyttämisvalmiuksiensa kohentuneen. Kuitenkin myös opiskelijat, jotka eivät käyneet luennoilla kokivat hyötyneensä opintokokonaisuudesta. Tämä selittynee ryhmäkeskustelujen yhteydessä opiskelutovereilta tihkuneella tiedolla. Lisäksi opintokokonaisuuden yhteydessä tehdyn DNA-testin voi olettaa herkistäneen eheyttämisteemalle nekin opiskelijat, jotka eivät käyneet luennoilla. Tutkimus osoittaa tiedonalalähtöiseen eheyttämiseen keskittyvän opintokokonaisuuden mahdollisuudet opiskelijoiden eheyttämisasenteiden ja -osaamisen kehittäjänä. Solving the origin of the Finns: A study of the impact of interdisciplinary instruction in the perceptions of student teachers to carry out discipline-based integration Abstract: The article presents the study relating to a discipline-based integration course for student teachers (N = 160) carried out in the University of Helsinki between January and May in 2018. The content of the course was the origin of the Finns. Pre and post tests were conducted to obtain students’ perceptions of their own abilities relating to the discipline-based integration and their readiness to carry it out in the future. In addition to the attitude scales, the test included writing tasks to analyse students’ disciplinary and interdisciplinary knowledge. The course showed to increase students’ faith in their own abilities to fulfill discipline-based integration. Particularly, those students who valued the ten-hours of lectures on archaeology, philology, history and genealogy thought that their disciplinary-based integrative instruction ability was improved in consequence of the course. However, also those students who did not participate in the lectures experienced the course useful. Undoubtedly, they benefited from knowledge, which has trickled in connection with the group discussions from the fellow students during the course. Another explanation seems to be the results of personal DNA tests which increased students’ interest towards the theme of the course. The study indicates the potential of the discipline-based integrative course in fostering students’ attitudes and knowledge management for discipline-based integration. It also emphasizes the importance of blending the formal instruction with informal learning in forming significant learning experiences. Keywords: discipline-based integration, multidisciplinary learning modules, elementary teacher education, university pedagogy, informal learning
Teknologiakasvatuksen haasteet ja mahdollisuudet automaatioteknologian oppimisympäristössä
Tutkimuksessa analysoidaan käsityön aineenopettaja opiskelijoiden (N=30) portfolioita (N=11) koskien oppilaille toteutettuja teknologiakasvatuksen työpajoja. Tutkimuskysymys on: Mitä mahdollisuuksia ja haasteita käsityön aineenopettajaopiskelijat näkevät teknologiakasvatuksen toteuttamisessa perusopetuksessa. Aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin saadut tulokset painottavat opettajan oman teknologian osaamisen tärkeyttä opettajan järjestäessä oppilaille mielekkäitä teknologian oppimisen mahdollisuuksia. Toiminta konkreetissa oppimisympäristössä innostaa oppilaita sukupuolesta riippumatta teknologisten ratkaisujen toteuttamisessa. Tuloksia voidaan hyödyntää opettajien perus- ja täydennyskoulutuksessa sekä perusopetuksen opetussuunnitelman ja oppilaille tasa-arvoisesti teknologiaa esille tuovien oppimistilanteiden kehittämisen pohjana.
Teknologiakasvatus, opettajankoulutus, ohjelmointi, automaa-tioteknologia, perusopetus, käsityö, työpajat
Copyright (c) 2018 Ainedidaktiikka https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Historiakasvatusta totuudenjälkeisenä aikana
Aidosti akateeminen aineenopettajien koulutus?
Opettajien näkemyksiä historian opetussuunnitelmaperusteista
Perusopetuksen ja lukiokoulutuksen uudet opetussuunnitelmat otettiin käyttöön syksyllä 2016. Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa historianopetusta suunnataan entistä vahvemmin tiedonalalähtöisyyteen eli historiallisen ajattelun opiskeluun. Lukion opetussuunnitelma puolestaan rakentuu edelleen vahvasti myös sisältöjen opiskelun varaan. Artikkelissa tarkastelemme, miten peruskoulun yläluokkien ja lukion historianopettajat suhtautuvat tuoreisiin opetussuunnitelmalinjauksiin. Aineistomme koostuu keväällä 2017 historian opettajille (N=339) tekemämme kyselyn tuloksista. Sen perusteella peruskoulun yläluokilla työskentelevät opettajat suhtautuvat varsin myönteisesti uuteen opetussuunnitelmaan. Lukio-opettajat puolestaan ovat kriittisempiä oman ohjausdokumenttinsa henkeen. Kumpikin opettajaryhmä toivoi perusteiden ohjaavan selkeämmin arviointia. Artikkelissa nostamme esille opettajien näkemyksiä opetussuunnitelmissa esitetyistä opetuksen tavoitteista, sisällöistä ja arviointikriteereistä. Artikkelimme antaa viitteitä siitä, miten uusien opetussuunnitelmien linjaukset toteutuvat opettajien työssä ja mihin opettajat kaipaisivat muutosta, kun lukion opetussuunnitelman uudistaminen ja perusopetuksen arviointikriteerien työstäminen käynnistyvät lukuvuoden 2018–2019 aikana. Finnish history teachers’ contentment with their National Core Curricula Abstract The new National Core Curricula (NCC) for basic education and general upper secondary schools have been put into effect recently. The NCC for Basic Education (2014) emphasises disciplinary history: in other words, teaching and learning focus on historical thinking. This manifests itself through a detailed portrayal of the study aims and assessment criteria. However, the NCC for upper secondary schools (2015) still stresses content knowledge. In our article, we present teachers’ perceptions about the study aims, contents, and assessment criteria expressed in the history curricula. The data consists of a survey carried out among history teachers (N = 339) in 2017. It shows that upper secondary history teachers were more concerned about the definition of the content areas than history teachers of basic education. Upper secondary teachers also argue that the NCC’s history was too content-oriented. The teachers of both school levels criticised the deficiency of guidelines for assessment. Keywords: National Core Curricula, the teaching of history, historical thinking, assessment
Kuinka käsitellä maailman ongelmia? Traagisuus ja toivo ympäristökasvatuksessa
Artikkeli tarkastelee ympäristökasvatuksen haasteita nykytilanteessa, jossa ympäristökysymysten suhteen esiintyy erilaisia psykologisia torjuntareaktioita. Ympäristökasvatus ymmärretään tässä laajasti: se sisältää myös kestävän kehityksen kasvatuksen ja sen toteuttamisalana ovat eri oppiaineet sekä kasvatustilanteet. Artikkelin metodina on systemaattinen analyysi eri tieteenalojen tutkimustuloksista ja niissä käytettävien käsitteiden merkityksestä. Analyysin perusteella esitetään suosituksia siitä, millä tavoin ympäristökasvatuksessa olisi tuotava esiin sekä traagisuutta että toivoa. Maailman ongelmia on käsiteltävä riittävällä vakavuudella, jotta ihmiset pitävät ympäristökasvatusta uskottavana ja kokemusmaailmaansa vastaavana. Samalla on huolehdittava siitä, että draaman kaari vie kohti voimaantumista, jossa toivo on keskeinen merkityksen antaja. Artikkeli tarkastelee narratiivien, tunteiden, eksistentiaalisten kysymysten ja henkisyyden roolia tällaisessa ympäristökasvatuksessa. Se päätyy suosittelemaan taideperustaisten menetelmien käyttöä.
ympäristökasvatus, filosofia, viestintä, psykologia, uskontotiede
”Identiteettiään selvittämätön opettaja voi helposti mennä ’kirkon’ puolelle”
1930-luvulla syntyneet uskonnonopettajat olivat työurallaan osallisina peruskoulun alkuvaiheissa, jolloin uskonnonopetus herätti laajaa keskustelua. Tämän opettajaryhmän työuraa koskevissa kertomuksissa selviää, että heillä oli uskonnolliseen vakaumukseen liittyvä tausta, mutta työuralla he ohjautuivat pääosin koulun ammatillisesta arvomaailmasta käsin. Miesopettajilla oli pääsääntöisesti pappisvihkimys ja kytkös herätysliikkeisiin. Naisopettajissa oli enemmän liikkeisiin millään tavoin sitoutumattomia kuin miehissä. Peruskoulun syntyvaiheeseen liittyy myös kouludemokratialiikkeen nousu ja sitä myötä osa opettajista koki että uskonnonopetus tuli haastettua politiikan kautta. Ilmiö oli kuitenkin varsin lyhytaikainen ja paikallinen. Tensions between professionality and faith affiliation at careers of Religious education teachers in the shift of 1960s and 1970s Abstract: The studied Religious education (RE) teachers, who were born in the 1930s, were involved in Pietistic movements at least in their childhood. When comprehensive school was initiated in Finland, RE was challenged also by school democracy movement. In RE teachers’ narratives, religious activity in school does not play a remarkable role, although male RE teachers were also ordained ministers and had pietistic background. In the study, female RE teachers were less involved in Pietistic movements than their male colleagues. Political challenge and pressure for RE as a school subject was rather local and very short termed. Keywords: Religious education, religious affiliation, worldview, comprehensive school
uskonnonopetus, vakaumus, katsomusopetus, peruskoulun synty
Yhteisopettajuus ja joustavat oppimisryhmät yläkoulun matematiikan opetuksen tukena
Tässä artikkelissa raportoidaan kolmivuotisen tutkimusprojektin tuloksia, jossa oppilaiden matematiikan osaamista seurattiin yläkoulun ajan seurannan pääpainon ollessa kymmenjärjestelmän perusteiden hallinnassa. Koekoulussa oppilaiden (n = 153) opetus toteutettiin painotetun opetuksen luokkia lukuun ottamatta oppilaiden oppimistarpeen pohjalta muodostetuissa joustavissa oppimisryhmissä, ja erityisopetuksen työmuotona oli matematiikan aineenopettajan ja erityisopettajan yhteisopetus. Kontrolliryhmän muodosti toisen yläkoulun oppilaat (n = 58). Toistomittauksissa käytettiin Kymppi 2-kartoitusta, ja aineistoa analysoitiin sekä parametrisesti että epäparametrisesti, ja peruskoulun lopussa oppilaiden osaamista arvioitiin parametrisesti myös KTLT-testillä. Tutkimuksen perusteella voidaan arvioida, että oppilaan oppimistarpeen pohjalta muodostetuissa oppimisryhmissä, joissa erityisopetuksen tuki toteutui yhteisopettajuutena, voitiin vahvistaa paremmin heikosti menestyvien oppilaiden kymmenjärjestelmän hallintaa ja peruskoulun matematiikan opetussuunnitelman tavoitteita kuin jos opetus oli toteutettu kiinteissä perusopetusryhmissä osa-aikaisen erityisopetuksen tuella. Merkittävänä tuloksena voi pitää sitä, että koekoulun joustavissa oppimisryhmissä opiskelleiden suoriutumisen ero kymmenjärjestelmän hallinnassa ei kasvanut verrattuna parhaiten menestyneisiin painotetun opetuksen oppilaisiin toisin kuin kontrollikoulussa. Asiasanat: matematiikan opetus, yläkoulu, erityisopetus, yhteisopettajuus, joustavat oppimisryhmät Supporting upper comprehensive school mathematics curriculum with co-teaching and flexible learning groups Abstract This article reports on the findings of the three-year project which followed the participating pupils’ mathematical skills, with a main emphasis placed on the decimal system, throughout their upper comprehensive school curriculum (Finnish grades 7 – 9). The teaching at the main study school (n = 153) was conducted in flexible study groups according to the pupils’ learning needs, unless the pupil was part of a weighed curriculum. The teaching form of work for the special education was the co-teaching method of the mathematics subject teacher and the special education teacher. The second upper comprehensive school of the district acted as a control study school (n = 58). The Kymppi 2-mapping was used during the repeated measurements. The material has been processed both parametrically and nonparametrically. The pupils’ abilities were also evaluated at the end of their upper comprehensive school studies parametrically with the KTLT-test. The study results suggest that study groups based on the pupils’ learning needs, and conducted with the co-teaching method, showed greater improvement in the pupils’ ability to comprehend the decimal system. Those placed in set study groups with part-time special education displayed a weaker comprehension of the decimal system. The most significant finding was that the performance difference at the main study school between the flexible learning groups did not increase compared to the weighed study groups, unlike at the control study school. Keywords: teaching mathematics, upper comprehensive school, special education, co-teaching, flexible learning groups
matematiikan opetus, yläkoulu, erityisopetus, yhteisopettajuus, joustavat oppimisryhmät
Kielitietoisuutta kielentämällä – kieliopin tehtävätyyppien kehittäminen
Tiivistelmä Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (POPS2014) mainitaan tavoitteeksi, että oppilaan kielitietoisuus vahvistuu, oppilas innostuisi tutkimaan kieltä ja sen variantteja ja että oppilas harjaantuisi käyttämään käsitteitä, joilla kielestä voidaan puhua. Kielitiedon opetuksesta on kuitenkin esitetty varsin vähän konkreettisia pedagogisia menetelmiä. Tämän opetuksenkehittämistutkimuksen tavoitteena on luokitella ja kehittää kielitiedon tehtäviä soveltaen Krathwohlin (2002) tavoitetaksonomia-ajattelua siten, että ensimmäisen tason tavoitteena on käsitteiden muistaminen, toisen tason käsitteiden ymmärtäminen ja käyttäminen suppeissa tehtävissä, kolmannen käsitteiden välisten suhteinen ymmärtäminen ja neljännen tason tavoitteena on käsitteiden soveltaminen tekstin analyysissä. Lisäksi mallissa sovelletaan kielentämistä pedagogisena menetelmänä. Esittelemämme tehtävätyypit voidaan luokitella tunnistamis-, tuottamis-, suhteuttamis- ja analyysitehtäviin sekä ilmiöön kohdistuviin tutkivan oppimisen tehtäviin. Avainsanat: kielitietoisuus, kielioppi, opetusmenetelmät, tehtävätyypit
kielitietoisuus, kielioppi, opetusmenetelmät, tehtävätyypit