Ainedidaktiikka-lehdessä julkaistaan tutkimuksia, joissa tarkastellaan eri tiedonalojen opettamista, opiskelua ja oppimista sekä tiedonalojen luonnetta kaikilla opetuksen ja kasvatuksen tasoilla. Lehti on avoin erilaisille teoreettisille näkemyksille ja metodologisille ratkaisuille. Ainedidaktiikka ymmärretään lehdessä laajasti ja monitieteisesti.
Taidelähtöinen, vuorovaikutteinen lähestymistapa kestävyyskasvatukseen luokanopettajakoulutuksessa
Kestävän kehityksen teemat käsittelevät monialaisesti ihmisen ekologista, sosiaalista, kulttuurista ja taloudellista toimintaa. Eettisine kysymyksineen ne haastavat opetusta. Tässä tutkimuksessa luokanopettajaopiskelijat suorittivat osana monialaisia opintojaan kestävyyskasvatuksen opintokokonaisuuden, jossa ilmastoteemaa lähestyttiin toiminnallisin, taidelähtöisin menetelmin tavoitteenaan tunnistaa, kohdata ja käsitellä ristiriitaisia tunteita ja taustaideologioita. Opiskelijat pitivät reflektoivaa oppimispäiväkirjaa pedagogiikaltaan nelivaiheisen opintojakson ajan. Oppimispäiväkirjoista koottiin tutkimusaineisto, josta tarkasteltiin kestävyyskompetenssien mukaisia, opiskelijoiden esiin nostamia oppimistapahtumia. Yhteensä 24 oppimispäiväkirjaa analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla. Opettajaopiskelijat kirjasivat oppimispäiväkirjoihinsa runsaasti ja monipuolisesti oppimiskokemuksiaan. Asenne- ja arvomaailmaan kiinnittyviin kestävyyskompetensseihin sisältyivät oppimiskokemuksista virtuaalidraaman vaikuttavuus ja tunnekokemusten purkaminen kirjallisuusterapeuttisin menetelmin. Taitojen kehittymiseen vaikuttivat näkyvimmin opettajaopiskelijoiden kokemukset aktiivisesta toimijuudesta: mahdollisuudet omien tunteiden ja tietopohjan kriittiseen tarkasteluun sekä koetun peilaaminen vertaisten kokemuksiin. Abstract The themes of sustainable development address human ecological, social, cultural, and economic activities, challenging education with ethical questions. Primary school pre-service teachers completed a sustainability education module, where the climate theme was approached through arts-based methods with the aim of identifying, confronting, and dealing with conflicting emotions and underlying ideologies. A total of 24 learning diaries were analyzed using data-driven content analysis. The pre-service teachers documented a diverse and extensive range of learning experiences in their diaries. Sustainability competencies grounded in attitudes and values encompassed the perceived impact of virtual drama and the expression of emotional experiences through poetry therapy methods. The most salient factors influencing the development of the pre-service teachers’ sustainability competences were their experiences of active learner agency, including opportunities for critical examination of their own emotions and knowledge base. Comparative reflection on their experiences in relation to those of their peers was also emphasized. Keywords: arts-based methods, multidisciplinary studies, sustainability education, teacher education
Copyright (c) 2025 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kokonaisteosten käsittely ja lukuprosessin haasteet yläkoulun kirjallisuuskasvatuksessa
Osa nuorista lukee pitkiä tekstejä ja kokonaisteoksia ainoastaan koulussa, mikä tekee koulun kirjallisuuskasvatuksen käytänteistä keskeisiä lukemiseen sitoutumisen näkökulmasta. Näiden käytänteiden ja oppilaiden lukuprosessiin liittyvien haasteiden välisiä yhteyksiä on kuitenkin tutkittu vain vähän. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan yläkoulun kirjallisuuskasvatuksen kokonaisteosten käsittelytapoja, opettajien havaintoja oppilaiden lukuprosessin haasteista sekä näiden välisiä yhteyksiä. Lukuprosessilla tarkoitetaan teoksen lukemista ja käsittelyä. Aineisto (N=288) koostuu vuonna 2019 sähköisellä kyselylomakkeella kerätyistä strukturoiduista ja avoimista vastauksista. Aineisto analysoitiin aineistolähtöistä sisällönanalyysiä, sisällön erittelyä ja määrällisiä aineistoa kuvaavia ja selittäviä menetelmiä yhdistäen. Tulokset viittaavat siihen, että teosten käsittelytapa on yhteydessä opettajien havaintoihin oppilaiden lukuprosessissa ilmenevistä haasteista ja että lukemisen loppuunsaattamiseen tarvitaan nykyistä enemmän tukea. Tulokset nostavat esiin yhteisöllisten toimintatapojen ja lukuprosessin kokonaisvaltaisen pedagogisen tarkastelun merkityksen kirjallisuuskasvatuksessa. Abstract Some adolescents read long texts and complete literary works only at school, making school literature education particularly important for fostering engagement with reading. However, little research has examined the relationship between instructional practices and the challenges students encounter during the reading process. This study investigates instructional practices in lower secondary literature education, teachers’ observations of challenges in students’ reading processes, and the associations between these factors. The reading process is understood as encompassing both the reading of a complete literary work and its pedagogical treatment in the classroom. The data consist of structured and open-ended questionnaire responses from lower secondary literature teachers (N = 288), collected in 2019 and analyzed using both qualitative and quantitative methods. The findings suggest that instructional practices are associated with teachers’ observations of the challenges students encounter during the reading process and indicate a need for stronger support to help students complete literary works. The results also highlight the importance of collaborative practices and a holistic pedagogical approach to the reading process in literature education. Keywords: literature education, reading promotion, reading process, lower secondary school, L1education
Näkökulmia kokonaisvaltaiseen luonnontiede- ja ilmastokasvatukseen
Ilmastotiedon opettaminen on tärkeä osa luonnontiedekasvatusta. Vastuullisen ilmastokasvatuksen tulee kuitenkin olla kokonaisvaltaista ja katsomustietoista. Ilmastokasvatuksen katsomustietoisuutta ei ole juurikaan tutkittu luonnontiedekasvatuksen yhteydessä. Empiirinen tapaustarkastelu kohdistuu tässä artikkelissa erityisesti fysiikan oppiaineen oppikirjojen teksteistä välittyviin katsomuksellisiin oletuksiin. Tarkastelu osoittaa oppikirjojen asiatekstin sisältävän katsomuksellisesti latautuneita ilmaisuja. Oppikirjoien tekstit jättävät tilaa episteemiselle diversiteetille, vaikkakaan sitä ei painoteta. Normatiivisempi kieli tulee erityisesti esiin oppikirjojen painotuseroja vertaamalla, kun ne käsittelevät väestönkasvun, energiankulutuksen ja elintason yhteyttä ympäristöongelmiin. Havaintomme osoittavat, että koulun oppiaineet sisältävät implisiittisiä katsomuksellisia oletuksia, joiden tunnistaminen ja kriittinen tarkastelu on välttämätön lähtökohta transformatiivisen ilmastokasvatuksen kehittämiselle. Abstract Teaching scientific climate knowledge is an essential part of science education. Teaching about climate change should, however, take into account also more holistic aspects such as worldviews. There is little research on wordlviews in the context of climate and science education. The empirical case study focuses in particular on the worldview beliefs conveyed in physics textbooks. The analysis shows that despite their neutral, factual tone, textbooks contain manifestations of worldviews. The textbooks leave room for epistemic diversity, even if this is not explicitly emphasised in the text. The more normative stance of textbooks becomes apparent when comparing the emphasis of population growth, energy consumption and living standards in relation to environmental problems. Our findings support the idea that it is important for transformative climate education to identify and critically examine the ontological, epistemological, ethical and social assumptions within different school subjects.
Lukion katsomusaineiden opettajien käsityksiä osaamisestaan pluralistisessa ympäristökasvatuksessa
Laaja-alainen osaaminen, kuten kestävän tulevaisuuden rakentaminen sekä kulttuurinen ja eettinen osaaminen, on tärkeä osa lukionkoulutuksen opetussuunnitelman perusteita sekä tulevaisuuden taitoja. Ympäristö- ja kestävyysteemojen aiempaa vahvempi rooli lukion opetussuunnitelman perusteissa haastaa katsomusaineiden opettajien ammatillista osaamista uudella tavalla. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisia käsityksiä lukion katsomusaineiden opettajilla on osaamisestaan pluralistisessa ympäristökasvatuksessa. Pluralistisessa ympäristökasvatuksen ympäristöongelmat nähdään eettisinä ja poliittisina haasteina, joita pyritään ratkaisemaan moninäkökulmaisten keskustelujen avulla. Tutkimuksen aineisto koostuu neljästä lukion katsomusaineiden opettajan teemahaastattelusta, jotka analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla. Haastateltavat opettajat kokivat saaneensa osaamista ympäristökasvatuksen teemoihin yliopistokoulutuksestaan joko hyvin vähän tai ei ollenkaan. Henkilökohtaisen kiinnostuksen ja itsenäisen opiskelun avulla katsomusopettajat kokivat vahvistaneensa osaamistaan. Haastateltavat painottivat oppiainekohtaisia näkökulmia ympäristökasvatukseen. Katsomusopetuksen avulla voidaan syventää ja monipuolistaa ympäristökasvatukseen liittyviä kysymyksiä ja taitoja sekä tukea opiskelijoiden eettistä ja kulttuurista osaamista. Abstract Transversal competences, such as participating in building a sustainable future and cultural and ethical competences, are an important part of Finnish upper secondary school curriculum and future skills. The increase of environmental and sustainability themes in the curriculum challenges religious education (RE) teachers’ competences in a new way. This case study examines RE teachers’ conceptions of their competences in pluralistic environmental education (EE). In pluralistic EE environmental issues are seen as ethical and political conflicts that are addressed through multi-perspective discussions. Based on the interviews of four RE teachers analysed with qualitative content analysis, the teachers experienced EE related themes were covered either poorly or not at all in their university education. Via personal interest and self-education the teachers improved their competences in EE. The interviewees emphasised social and cultural aspects of EE. In conclusion, RE has potential to deepen and diversify EE questions and skills and support students’ ethical and cultural skills in EE.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin aineenopettajaopiskelijoiden käsityksiä tulevista ammattirooleistaan aineenopettajana ja luokanohjaajana sekä aineenopettajakoulutuksen antia. Tutkimusote ja analyysi perustuivat reflektiivisen ajattelun avulla oppimiseen sekä opiskelijoiden kokemuksen ja oppimisen jäsentämiseen. Aineisto saatiin kahdesta lähteestä, opiskelijakyselyn avovastauksista (N=49) sekä haastatteluista (n=10), jotka analysoitiin deduktiivisesti. Aineenopettajaopiskelijoiden ammatilliset tavoitteet painottuivat nuorten kasvun ja oppimisen tukemiseen, motivointiin ja oppimisilmapiirin luomiseen. Luokanohjaajuuden ymmärtäminen painottui ennakoivan vuorovaikutuksen rakentamiseen ja informaation välittämiseen. Opiskelijat sitoutuivat kaksoisrooliinsa mielellään. Kasvatustieteellinen teoria ei jäsentynyt ammatilliseksi pääomaksi joko opintojen näennäisen helppouden tai ajoituksen vuoksi. Sen vuoksi käytännön,teorian ja persoonan tasapainoinen kehittäminen näyttäytyi haasteellisena ja opiskelijat uskoivat vasta käytännön opettavan opettajuuteen. Artikkelissa pohditaan aineenopettajakoulutuksen kehitystarpeita. Abstract This study explores student teachers’ perceptions of their dual professional role as subject teacher and class tutor, emphasizing reflective learning during pedagogical studies. Using abductive and deductive analysis of open-ended responses and interviews, findings reveal that their primary professional goal is to support pupils' development and learning. Class tutoring is perceived as proactive interaction and information delivery. In the absence of an understanding of the workload of its implications in professional practice, the article argues that subject teacher education should be restructured to incorporate both a theoretical foundation and practical application of class tutoring. Such reform is deemed essential for enhancing teachers’ preparedness for the demands of working life.”
Opettajan ja oppilaan pedagoginen kohtaaminen draamatyöskentelyn luokkahuone- ja arviointitilanteissa
Copyright (c) 2026 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
GeoTAITO-malli: Nuorten geomediataidot ja osaamisen tasot
Nuoret kohtaavat arjessaan runsaasti geomediaa eli mediaa, joka välittää sijainnista tai paikasta kertovaa tietoa, kuten kartat, diagrammit, paikkatieto, valokuvat tai uutiset. Siksi nuorilla tulee olla nykyisten opetussuunnitelmien perusteiden mukaan monipuoliset geomediataidot. Haastattelimme eri kouluasteilla toimivia opettajia (n=20) ja selvitimme heidän näkemyksiään nuorten tarvitsemista geomediataidoista, vaadittavista osaamisen tasoista sekä osaamisen saavuttamista mahdollistavista ja rajoittavista tekijöistä. Opettajien mukaan nuoret oppivat eri kouluasteilla monipuolisia geomediataitoja ja osaaminen kumuloituu. Osaamisen tasot kuitenkin eroavat oppijoiden välillä ja erot kasvavat koulupolun edetessä. Tämän lisäksi nuorten taidot varsinkin analysoida ja arvioida monipuolisesti sekä kriittisesti geomedia-aineistoja jäävät vielä lukionkin päätteeksi usein pinnallisiksi. Opettajat tunnistivat useita geomediataitojen opettamisen haasteita, ja usein ne liittyivät esimerkiksi oppijoiden motivaatioon, perhetaustaan, opetussuunnitelmiin, koulujen resursseihin tai itse geomedia-aineistoihin ja niiden käsittelyyn liittyviin laitteisiin ja ohjelmistoihin. Adolescents encounter a wide range of geomedia, or media conveying location-based information, such as maps, diagrams, geospatial data, images, and news, in their daily lives. Therefore, according to the current curricula in Finland, adolescents should have comprehensive geomedia skills. In this study, we interviewed teachers (n=20) from various school levels to examine their views on the geomedia skills young people need, their levels of proficiency, and the factors that enable or hinder the development of these skills. According to the teachers, young people learn a broad range of geomedia skills at different school levels. However, the differences in proficiency levels tend to increase as adolescents progress through their education path. Moreover, young people’s skills, especially in analyzing and critically evaluating diverse types of geomedia, often remain superficial even at the end of upper-secondary school. Teachers identified many challenges related to teaching geomedia skills, which included issues related to students’ motivation, family background, curricula, school resources, devices, and software used to handle geomedia material.
Kokonaisvaltaisen kirjallisuuspedagogisen lähestymistavan kehittelyä
Artikkelissa tarkastellaan lukuvuoden 2022–2023 aikana toteutunutta varhais- ja perusopetuksen opettajien täydennyskoulutusta opettajien kokemusten pohjalta. Täydennyskoulutuksen kohteena oli kirjallisuuskasvatuksen ja lukemisen pedagogiikan sisältöihin kohdentuva Ateljee-malli, joka on suomalainen sovellus Joan Moserin ja Gail Bousheyn kehittämistä Daily Five- ja Literacy CAFE -malleista. Tutkimuksessa toteutunutta täydennyskoulutusta tarkastellaan opettajien kokemusten kautta tavoitteena selvittää, miten opettajat kuvaavat täydennyskoulutuksessa kirjallisuuskasvatuksen ja lukemisen pedagogiikan muutokselle asettamiaan tavoitteita ja niiden toteutumista sekä mitä nämä opettajien kuvaukset kertovat toteutuneen täydennyskoulutuksen merkityksestä tapahtuneiden pedagogisten muutosten näkökulmasta. Tarkastelun kehyksenä käytetään transformatiivisen oppimisen mallia ja aikaisempia tutkimuksia opettajien täydennyskoulutuksissa saavuttamista pedagogisista muutoksista. Tutkimusaineiston muodostavat pienryhmissä toteutetut opettajahaastattelut (N=20) koulutuksen alussa ja lopussa. Lisäksi toteutettiin loppuhaastattelua täydentävä haastattelu. Aineisto analysoitiin monivaiheisena laadullisena sisällönanalyysina tutkijatriangulaatiota hyödyntäen. Tutkimuksen tulokset osoittavat, kuinka keskeistä täydennyskoulutuksen sisältöjen haltuunotossa on opettajan oma tavoitteenasettelu, yhteisön tuki ja riittävä ajallinen resurssi muutosten toteuttamiseen. Kirjallisuuskasvatuksen ja lukemisen pedagogiikan näkökulmasta tulokset korostavat eheyttävien toimintatapojen kehittelyä ja lastenkirjallisuuden käytön lisäämistä nykyisen oppikirjakeskeisyyden rinnalla. Abstract The article examines the in-service training provided to early childhood and basic education teachers during the 2022–2023 academic year, based on teachers’ experiences. The training focused on the Ateljee-model, which targets the contents of literature education and reading pedagogy. This model is a Finnish adaptation of the Daily Five and Literacy CAFE frameworks developed by Joan Moser and Gail Boushey. The study explores the training through teachers’ experiences, aiming to understand how they describe the goals they set for changes in literature education and reading pedagogy during the training, how these goals were realized, and what their descriptions reveal about the significance of the training in relation to the pedagogical changes that occurred. The analysis is framed by the transformative learning model and previous research on pedagogical changes achieved through teacher professional development. The research data consists of teacher interviews (N=20) conducted in small groups at the beginning and end of the training. In addition, a follow-up interview was conducted to supplement the final interview. The data was analysed using a multi-phase qualitative content analysis with researcher triangulation. The findings highlight the importance of teachers’ own goal setting, community support, and sufficient time resources for implementing changes. From the perspective of literature education and reading pedagogy, the results emphasize the development of integrative approaches and the increased use of children's literature alongside the current textbook-centred learning.
Oppimäärällä leimatut – Havaintoja Ylen ja Helsingin Sanomien suomi toisena kielenä -opetusta koskevasta mediakeskustelusta
Artikkelissa analysoimme suomi toisena kielenä -oppimäärää (S2) perusopetuksessa opiskelevia koskevaa mediakeskustelua Ylen ja Helsingin sanomien verkkopalveluissa alkuvuonna 2023. Keskustelu alkoi Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen julkaistua pitkittäistutkimuksen perusopetuksen oppimistuloksista ja jatkui Ylen julkaistua Koulukone-nimisen hakutoiminnon. Analysoimme aineistoa käytäntöarkkitehtuuriteorian avulla, ja keskitymme erityisesti kulttuuris-diskursiivisiin ennakkoehtoihin. Niiden avulla tarkastelemme puheenvuoroja, jotka kuvaavat miten S2-oppimäärää opiskelevista puhutaan. S2-oppimäärää opiskeleviin liitetään julkisessa keskustelussa leimaavia piirteitä, jotka saattavat vaikuttaa heidän toimijuuteensa ja asemaansa kouluyhteisössä. Väitämme, että opettajilla on merkittävä rooli monikielisyyden tukemisessa kouluyhteisössä samalla, kun medialla on oma vastuunsa herkkyydessä käsitellä arvolatautuneita aiheita. Abstract This article examines media discourse of students in basic education who study Finnish as a Second Language (S2) curriculum, as presented in Yle and Helsingin Sanomat online platforms in early 2023. The discourse emerged following the publication of a longitudinal study by the Finnish Education Evaluation Centre and continued with Yle’s launch of the Koulukone school comparison article. Drawing on the theory of practice architectures, we focus on the cultural-discursive preconditions shaping public narratives about S2 students. Our analysis reveals that stigmatizing representations may constrain students’ agency and status within school communities. We argue that teachers play a critical role in fostering multilingualism, while the media holds responsibility in addressing emotionally charged educational issues with sensitivity. Keywords: Finnish as second language, practice architecture theory, media
”Jos muita aikuisia ei olisi, hommasta ei tulisi yhtään mitään”: Yhteisopettajuus ja yhteistyö varhaisessa englanninopetuksessa
Tässä artikkelissa keskitytään yhteisopettajuuteen ja yhteistyöhön varhaisessa englanninopetuksessa. Tarkastelimme sitä, kenen kanssa yhteisopettajuutta ja yhteistyötä tehdään ja millaisia kokemuksia siitä opettajilla on. Tutkimuksen aineisto koostuu kyselyn avulla kerätyistä vastauksista kahteen suljettuun kysymykseen (n=352) ja avovastauksista yhteen kysymykseen (n=195). Analysoimme aineistoa sekä määrällisesti että laadullisesti teemoitellen. Vastaajat kertoivat tekevänsä varhaisen englanninopetuksen yhteistyötä monen eri ammattiryhmän, mukaan lukien koulunkäynninohjaajien, kanssa. Yhteisopettajuus ja yhteistyö helpottivat etenkin toiminnallisuuden ja joustavan ryhmittelyn käyttöä varhaisessa kieltenopetuksessa. Useat vastaajat kertoivat toisen aikuisen kanssa työskentelyn olevan tärkeää yksittäisten oppilaiden tuen kannalta. Lisäksi yhteisopettajuus ja yhteistyö nähtiin hyödyllisenä oman asiantuntijuuden kehittymisen kannalta. Aineistossa tuli esiin myös yhteistyön haasteita, kuten suunnitteluajan puute. Kokonaisuudessaan tulokset kannustavat vahvistamaan yhteisopetusta ja yhteistyötä koulunkäynninohjaajien kanssa varhaisessa kieltenopetuksessa. Abstract This article focuses on co-teaching and collaboration in early English language teaching. We examined between whom co-teaching and collaboration takes place and how teachers describe these practices. The data consist of responses from teachers to two closed questions (n=349) and one open-ended question (n=195) collected through a questionnaire. We analysed the data both quantitatively and qualitatively by thematic analysis. The participants reported that they collaborate with a wide range of professionals, including school assistants. Co-teaching and collaboration facilitated for instance the use of functional teaching and flexible grouping. Several participants reported that working with another adult was important in supporting individual pupils. In addition, co-teaching and collaboration were seen as useful for developing the participants’ own expertise. The participants also mentioned challenges to collaboration, such as lack of planning time. Overall, the results encourage the strengthening of co-teaching and collaboration in early foreign language teaching.
Teknologiakasvatuksen haasteet ja mahdollisuudet automaatioteknologian oppimisympäristössä
Tutkimuksessa analysoidaan käsityön aineenopettaja opiskelijoiden (N=30) portfolioita (N=11) koskien oppilaille toteutettuja teknologiakasvatuksen työpajoja. Tutkimuskysymys on: Mitä mahdollisuuksia ja haasteita käsityön aineenopettajaopiskelijat näkevät teknologiakasvatuksen toteuttamisessa perusopetuksessa. Aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin saadut tulokset painottavat opettajan oman teknologian osaamisen tärkeyttä opettajan järjestäessä oppilaille mielekkäitä teknologian oppimisen mahdollisuuksia. Toiminta konkreetissa oppimisympäristössä innostaa oppilaita sukupuolesta riippumatta teknologisten ratkaisujen toteuttamisessa. Tuloksia voidaan hyödyntää opettajien perus- ja täydennyskoulutuksessa sekä perusopetuksen opetussuunnitelman ja oppilaille tasa-arvoisesti teknologiaa esille tuovien oppimistilanteiden kehittämisen pohjana.
Teknologiakasvatus, opettajankoulutus, ohjelmointi, automaa-tioteknologia, perusopetus, käsityö, työpajat
Copyright (c) 2018 Ainedidaktiikka https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Käsityö ja asenteet – oppiaineen tulevaisuus
Tiivistelmä Jo vuoden 1970 komiteanmietinnössä todetaan, että teknisen työn ja tekstiilityön opetuksen tulisi olla yhteistä koko ikäluokalle. Tämän jälkeen opetussuunnitelmaa on uudistettu useamman kerran, mutta sopivaa ratkaisua käsityön opetuksen toteuttamiseksi ei ole löytynyt. Tässä artikkelissa tarkastellaan oppilaiden asenteita käsityö oppiainetta kohtaan. Tutkimusaineisto on kerätty lukuvuoden 2013 - 2014 aikana. Tutkimusote on kvantitatiivinen ja aineisto (N = 982) on demografisesti koko maata edustava. Artikkelin teoreettisena lähtökohtana on käsityön opetuksen järjestäminen ja aikaisempi käsityön asenteisiin liittyvä tutkimuskirjallisuus. Empiiristen tulosten perusteella teknisen työn sisältöjen painotettuun opetukseen osallistuneiden oppilaiden asenteet ovat selvästi myönteisempiä kuin saman sisältöiseen (yhtä paljon teknistä työtä ja tekstiilityötä) opetukseen osallistuneiden oppilaiden asenteet. Lisäksi painotettuun teknisen työn sisältöjen opetukseen osallistuneet oppilaat hakeutuvat muita useammin ja saman sisältöiseen opetukseen osallistuneet muita harvemmin käsityön valinnaiseen opetukseen. Edelleen tutkimuksen pohjalta voidaan esittää tasa-arvon toisesta näkökulmasta oikeutettu kysymys: annetaanko kaikille oppilaille riittävä mahdollisuus valita toiveidensa ja kiinnostuksensa mukaisia käsityön oppisisältöjä? Avainsanat: asenteet, sukupuoli, käsityön opetus, tekninen työ, tekstiilityö, Abstract As early as 1970 a committee report suggested that both technical and textile crafts should be compulsory for both boys and girls. After this, the national curriculum has been revised several times. However, a suitable solution for the curriculum of craft education has not been found. In this article, students’ attitudes towards craft education were examined. The research data was collected during the school years 2013 - 2014. The research design is quantitative and the data (N = 982) represents the whole country demographically. The theoretical starting point of this article is the implementation of craft education and the earlier research related to the attitudes towards craft education. According to the empirical results, the attitudes of the pupils who have participated in the emphasised technical craft are distinctly more positive than the corresponding attitudes of the pupils who have participated in shared craft education (as much technical craft and textile craft). In addition, the pupils who have participated in the emphasised technical craft take part in the voluntary craft education more often when compared with the pupils who have participated in the shared craft education. What is more, the justifiable question of other point of view in equality arouses: are all students without any regard to sex given an opportunity to choose study groups based on their wishes and interests, which allows them to study in greater detail the subject that they are really interested in? Keywords: attitudes, gender, craft education, technical craft, textile craft,
asenteet, sukupuoli, käsityön opetus, tekninen työ, tekstiilityö,
Copyright (c) 2017 Ainedidaktiikka https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Matematiikan opetus mielekkään oppimisen edistämisessä
Synteesitutkimuksemme tarkoituksena on rakentaa laaja-alainen koonti niistä yhteyksistä, jotka kohdentuvat matematiikan kouluopetukseen ja mielekkään oppimisen kontekstiin. Tutkimusmetodologisesti synteesi koostuu kvalitatiivisista, kvantitatiivisista ja mixed methods –lähestymistapaan perustuvista alkuperäistutkimuksista ja muutamista meta-analyyseistä. Lopullinen Ebsco-haku tuotti 50 analyysiin soveltuvaa julkaisua vuosilta 2007–2017. Aineiston analyysin alkuperäisenä kehikkona toimi aikaisemmin laadittu käsitteellinen malli (Koskinen, 2016). Aineistostamme ei löytynyt yhtään tutkimusta, jossa olisi tutkittu edellä mainittua kokonaisuutta. Tutkimustulosten mukaan matemaattiseen ymmärtämiseen tähtäävät opetuksen lähestymistavat – kontekstuaaliset, konkreettiset ja sosiaaliset – edistävät mielekästä oppimista. Niiden onnistunut soveltaminen edellyttää kuitenkin opettajan taitoa valita sopivat välineet ja käyttää niitä sekä oppilaan toiminnan vuorovaikutteista ohjaamista. Näiden lähestymistapojen yhdistäminen opetuksessa parantaa entisestään niiden vaikuttavuutta. Teaching mathematics to promote meaningful learning: Towards an integrative model Abstract The purpose of this research synthesis is to build a comprehensive entity with links that focus on school education in mathematics and the context of meaningful learning. The synthesis consists of qualitative, quantitative and mixed methods studies, and a few meta-analyzes. The final Ebsco-search produced 50 publications that met our criteria (for years 2007-2017). The tentative framework for the analysis of a data was the previously presented conceptual model (Koskinen, 2016). Our research synthesis did not find any studies that examined the above mentioned entity. According to research findings, analysis suggests that teaching approaches to mathematical understanding – contextual, concrete, and social – support meaningful learning. However, their successful application requires that the teacher has the skill to select and use the appropriate tools and the interactive guidance of the pupil's activities. Combining these approaches in teaching will further enhance their effectiveness. Keywords: mathematics, teaching, learning, research synthesis, holistic approach
Copyright (c) 2020 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mitä opin? Monilukutaitoa ja tutkivaa oppimista monialaisessa oppimiskokonaisuudessa
Tarkastelemme tässä artikkelissa, mitä oppilaat, opettajat ja opettajaopiskelijat raportoivat oppineensa yhdessä toteuttamassaan monialaisessa oppimiskokonaisuudessa, johon osallistuivat erään yhtenäiskoulun kaikki 5.–8. luokan oppilaat. Oppimiskokonaisuuden aihe oli terve elämä ja sitä opiskeltiin viikon ajan ikäsekoitteisissa ryhmissä tutkivan oppimisen keinoin ja monilukutaitoa harjaannuttaen. Tutkimusaineisto koostuu 250 oppilaan, 25 opettajan ja 23 opettajaopiskelijan laadullisista itsearvioinneista, ja se analysoitiin laadullisen aineistolähtöisen teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin. Tulosten mukaan oppilaat kertoivat oppineensa vuorovaikutustaitoja ja monimuotoisten tekstien tuottamisen ja tulkitsemisen taitoja. Opettajat ja opettajaopiskelijat oppivat tiimityötaitojen ja vuorovaikutustaitojen ohjaamista, joskin niiden ohjaaminen koettiin myös haasteelliseksi. Tulokset implikoivat, että näiden taitojen kehittämistä tukevaa pedagogiikkaa tulisi kehittää niin kouluissa kuin opettajien perustutkinto- ja täydennyskoulutuksessa. What did I learn? Multiliteracy and inquiry-based learning in an interdisciplinary learning module Abstract This paper reports a study on self-reported learning experiences of 250 students (from 5th to 8th graders), 25 teachers and 23 teacher students when implementing an interdisciplinary learning module promoting inquiry-based learning and multiliteracy skills. The qualitative data were analyzed using data-driven and theory-informed content analysis. The findings indicate that the participants saw benefits to integration including team working, communication and multiliteracy skills. However, also the challenges relating to these skills and learning material were reported by teachers and teacher students. Based on the findings, the pedagogy of interdisciplinary learning should be developed in both pre- and in-service teacher education to enhance the expertise of teachers. Keywords: interdisciplinary learning, inquiry-based learning, multiliteracy
oppiaineintegraatio, tutkiva oppiminen, monilukutaito, itsearviointi
Copyright (c) 2019 Ainedidaktiikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Pedagogisen Haltijan kuiskaus -materiaalin soveltaminen varhaiskasvatuksessa J. A. Hollon sivistyskasvatusajattelun luentana
Artikkeli liittyy kulttuurikasvatuksen toteuttamiseen varhaiskasvatuksessa. Tarkastelemme, kuinka sivistyskasvatus heijastuu varhaiskasvatuksen opettajien erilaisissa tavoissa soveltaa erästä suomalaisiin luontouskomuksiin ja myytteihin liittyvää pedagogista materiaalia. Sivistyskasvatuksella viittaamme J. A. Hollon (1895–1967) ajatuksiin kasvatuksesta. Hollon sivistyskasvatusajattelun ytimessä ovat muun muassa luovuus, mielikuvittelu ja ilo, jotka kiteytyvät älyllisen, eettisen, esteettisen ja toiminnallisen kasvatuksen toteuttamisessa. Kulttuuri, sivistys ja taiteet olivat Hollolle tärkeitä kasvatusta ohjaavia seikkoja; myös tarinoiden merkitys ja voima korostuvat Hollon ajattelussa. Nämä näyttäytyvät tutkimuksessamme tärkeinä varhaiskasvatukseen liittyvän kulttuurikasvatuksen ja pedagogisen kehittämisen taustoittajina. The adaptation of pedagogical material Whisper of the Spirit in early childhood education as a reading of J. A. Hollo's educational thinking Abstract This article is related to implementing cultural education in early childhood education. We consider how early childhood education teachers' various ways of adapting a pedagogical material about Finnish nature beliefs and myths are reflecting the idea of Bildung. We are especially focusing on Juho August Hollo's (1895–1967) educational thinking. Hollo emphasized creativity, imagination and joy, together with intellectual, ethical, aesthetic and experiential education. In his educational thinking, culture, education and arts were influential, as well as the meaning and power of stories. In our research, these are important bases of cultural education and pedagogical development in early childhood education. Keywords: Juho August Hollo, culture education, nature beliefs, Bildung, early childhood education
Historian opetuksen yhteydessä on viimeisten kahden vuosikymmenen aikana puhuttu erityisesti opetuksen suuntaamisesta sisältöjen opettamisesta historian taitojen ja demokraattisena kansalaisena toimimisen suuntaan. Tavoitteet edellyttävät myös käytäntöjen muuttumista. Tässä artikkelissa tarkastellaan lukion historian opetusta opetuskokeilun kautta. Kokeilussa hyödynnettiin pelillisyyttä sekä historiallista empatiaa. Kahdeksan tuntia kestäneen pelin aikana opiskelijoiden tehtävänä oli konstruoida tietoa vuonna 1957 tapahtuneesta ampumavälikohtauksesta presidentin kesäasunnolla Kultarannassa. Aineisto kerättiin opetuskokeilun yhteydessä (N = 30 lukiolaista) kyselylomakkeen ja haastattelun avulla. Aineisto analysoitiin James Endacottin ja Sarah Brooksin historiallisen empatian määritelmän avulla. Tulosten mukaan opiskelijat pitäytyivät historian tulkinnassa vahvasti kognitiivisessa prosessissa, vaikka historiallisen empatian perustaan ja näin historian ymmärtämiseen kuuluu Endacottin ja Brooksin mukaan myös affektiivisuus eli kyky ymmärtää historiassa toimineen ihmisen kokemuksia omien, samankaltaisten kokemusten avulla. Tämä ulottuvuus näyttää kuitenkin lähes kokonaan puuttuvan lähestymistapana historian kouluopetuksesta. Sen vahvempi mukaan tuominen osaksi historian opetusta vahvistaisi myös opiskelijoiden tulokulmia historian ymmärtämiseen. What’s the name of the game? Historical empathy and gamification in history teaching Abstract Objectives of history teaching has been under changes in curricula of basic education and general upper secondary school during the past two decades in Finland. Alongside with history contents, history skills and active, democratic citizenship are emphasized in the curricula. In addition, new teaching methods have been implemented. In this article we study history teaching in general upper secondary school based on a teaching experiment, in which historical empathy and gamification were used. In an eight-hour game students solved the mystery of Kultaranta shootings in 1957. Data was collected via on-line questionaire and interviews. Data was analysed from the viewpoint of James Endacott and Sarah Brooks' definition for historical empathy. According to the results, students’ interpretations were based on cognitive process, and perspective taking as well as affective connection were in margin. Keywords: gamification, historical empathy, history learning, history teaching, upper secondary school
historiallinen empatia, historian opetus, historian oppiminen, lukiokoulutus, pelillisyys
Monipuolinen käsikirja matematiikan opetuksesta kiinnostuneille
Katsomuksellinen yleissivistys uskonnon ja elämänkatsomustiedon perusopetuksen opetussuunnitelman (2014) perusteissa
Tutkimuksessa vastataan kysymykseen siitä, millaista katsomuksellista yleissivistystä eri uskontojen ja elämänkatsomustiedon opetus tarjoaa sekä millaisia eroja ja yhtäläisyyksiä niiden välillä on. Tutkimusaineistona on perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (vuodelta 2014) viiden eri uskonto-oppiaineen sekä elämänkatsomustiedon sisältöalueet, jotka analysoidaan aineistolähtöisesti. Vastaavaa vertailevaa tutkimusta oppiaineiden sisällöistä ei ole aiemmin tehty. Tutkimuksen päätulokset osoittavat, että opetussuunnitelman perusteiden sisällöistä on tunnistettavissa yhteisesti jaettuja näkökulmia mutta myös selviä eroja. Keskeisin jännitteinen kysymys liittyy siihen, miten katsomusaineisiin sisäänrakennettu olettama lapsen omasta taustatraditiosta ja katsomusten keskinäinen erilaisuus vaikuttavat tavoiteltavaan yleissivistykseen. Kysymys liittyy yksittäisiä oppiainesisältöjä laajempaan kysymykseen siitä, millä perustein ja kenen näkökulmista katsomuksellisen yleissivistyksen kriteerit julkisessa koululaitoksessa tulisi määritellä. Comprehensive general knowledge and literacy of religions and worldviews in national core curricula (2014) of religious education and secular ethics education in Finnish basic education Abstract In the Finnish context, the teaching and learning of religions and worldviews are carried out mainly in the disciplines of religious education or secular ethics education. However, even though these school subjects are parallel to each other, previous studies have not focused on investigating how and in what ways these two school subjects are both similar and different in their approaches to providing the students with comprehensive general knowledge and literacy about religions and worldviews. For filling this gap in knowledge, this study analyses the curricular content areas of five different religious education curricula and the secular ethics curriculum with thematic content analysis. The findings of this study are relevant for developing the role that religious and secular ethics education has within Finnish basic education. Keywords: secular ethics education, comprehensive general knowledge and literacy of religions and worldviews, worldview education, curriculum, basic education, religious education
Erityisopettajaopiskelija verkkopalvelujen käyttäjänä
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää erityisopettajiksi opiskelevien verkkopalvelujen käyttöä opiskelujen ja työn tukena sekä heidän näkemyksiään ThinkMath-verkkopalvelusta ja sen kehittämistarpeista. Tutkimus on osa Matematiikan maailmaan –matematiikan opettajankoulutuksen kehittämishanketta. Kehittämistutkimuksen tässä osassa selvitettiin opiskelijoiden kokemuksia verkkomateriaalien käytöstä, erityisesti ThinkMath-verkkopalvelusta. Tutkimuksen osallistujat olivat Matemaattiset oppimisvaikeudet -kurssin opiskelijoita (N = 66). Opiskelijat tutustuivat yhdellä kurssin harjoituskerralla ThinkMath-harjoitusmateriaaleihin. Tietoa kerättiin kyselylomakkeilla kurssin alkaessa ja päättyessä. Tuloksissa käytetään kuvailevia tunnuslukuja sekä ristiintaulukointia. Tulosten perusteella erityisopettajaopiskelijat suhtautuvat verkkomateriaalien käyttöön varsin positiivisesti eikä eroja ollut eri ikä- tai työkokemusryhmien välillä. ThinkMath –verkkopalvelu tunnettiin ennalta varsin heikosti. Kurssin päättyessä opiskelijat kokivat sivuston antavan varsin hyvin tietoa matemaattisten taitojen kehityksestä. Heikoimmin sivuston koettiin antavan tietoa matemaattisten oppimisvaikeuksien arvioinnista ja taustatekijöistä. Verkkopalvelun käytettävyydessä kehitettävää ilmeni erityisesti tiedon löytämisen helpottamisessa. Tutkimus antaa tietoa paitsi tämän verkkopalvelun kehittämiseen myös yleensä opettajille suunnatun verkkomateriaalin suunnitteluun. Special education teacher students as users of online materials. Survey to develop ThinkMath web services Abstract The aim of this study was to find out how special educational needs teacher students use online materials in their studies. In addition, we asked how much they have used online materials in their teacher work before their studies. We were also interested in their specific expectations for the development of ThinkMath -web services. The research is part of the Teacher Training Project 'Matematiikan maailmaan' ('Math World'), which is funded by the Ministry of Education and Culture. In our project, we follow educational design research (EDR) principles with several data collection and development cycles. In this paper, we report the results from the first EDR cycle, in which we explored students' experiences with the use of online materials, especially the ThinkMath web service. The participants of the study were students in the Mathematical Learning Difficulty course (N = 66). Students were introduced to ThinkMath online materials as a part of this course. The data was collected by questionnaires at the beginning and at the end of the course. The results use descriptive indicators and cross-tabulation. On the basis of the results, special educational needs teacher students are quite positive about the use of online materials. There were no differences between age or work experience groups. The ThinkMath web service was known poorly in advance. At the end of the course, the students felt that the ThinkMath web service provided quite good information on the development of mathematical skills. Students suggested adding more information about background factors of mathematical learning difficulties, and ways of evaluating mathematical learning. Students also felt that search-functions in the ThinkMath web service needed to be better. Our study showed the benefit of involving users to the developmental work of online materials, for example, ThinkMath web services. Keywords: online materials, special educational needs teacher students, educational design research, ThinkMath, web services
Opettajaopiskelijat suomalaisten alkuperää selvittämässä
Artikkeli käsittelee opettajaopiskelijoilla (N = 160) toteutettua tiedonalalähtöisen eheyttämisen opintokokonaisuutta ja siihen liittyvää tutkimusta. Tutkimuksessa selvitettiin opiskelijoiden asenteissa ja tiedonalalähtöisen eheyttämisen valmiuksissa tapahtuneita muutoksia alku- ja loppukyselyn sekä tuottamistehtävien avulla. Opintokokonaisuus, joka koostui noin kymmenestä tunnista asiantuntijaluentoja sekä neljän kuukauden aikana opiskelijoiden keskenään ja opettajiensa kanssa käymistä ryhmäkeskusteluista, vahvisti opiskelijoiden uskoa kykyihinsä toteuttaa oppiaineintegraatiota. Varsinkin ne opiskelijat, joiden mielestä asiantuntijaluennot avasivat onnistuneesti eri tieteenalojen selitysperusteita, kokivat eheyttämisvalmiuksiensa kohentuneen. Kuitenkin myös opiskelijat, jotka eivät käyneet luennoilla kokivat hyötyneensä opintokokonaisuudesta. Tämä selittynee ryhmäkeskustelujen yhteydessä opiskelutovereilta tihkuneella tiedolla. Lisäksi opintokokonaisuuden yhteydessä tehdyn DNA-testin voi olettaa herkistäneen eheyttämisteemalle nekin opiskelijat, jotka eivät käyneet luennoilla. Tutkimus osoittaa tiedonalalähtöiseen eheyttämiseen keskittyvän opintokokonaisuuden mahdollisuudet opiskelijoiden eheyttämisasenteiden ja -osaamisen kehittäjänä. Solving the origin of the Finns: A study of the impact of interdisciplinary instruction in the perceptions of student teachers to carry out discipline-based integration Abstract: The article presents the study relating to a discipline-based integration course for student teachers (N = 160) carried out in the University of Helsinki between January and May in 2018. The content of the course was the origin of the Finns. Pre and post tests were conducted to obtain students’ perceptions of their own abilities relating to the discipline-based integration and their readiness to carry it out in the future. In addition to the attitude scales, the test included writing tasks to analyse students’ disciplinary and interdisciplinary knowledge. The course showed to increase students’ faith in their own abilities to fulfill discipline-based integration. Particularly, those students who valued the ten-hours of lectures on archaeology, philology, history and genealogy thought that their disciplinary-based integrative instruction ability was improved in consequence of the course. However, also those students who did not participate in the lectures experienced the course useful. Undoubtedly, they benefited from knowledge, which has trickled in connection with the group discussions from the fellow students during the course. Another explanation seems to be the results of personal DNA tests which increased students’ interest towards the theme of the course. The study indicates the potential of the discipline-based integrative course in fostering students’ attitudes and knowledge management for discipline-based integration. It also emphasizes the importance of blending the formal instruction with informal learning in forming significant learning experiences. Keywords: discipline-based integration, multidisciplinary learning modules, elementary teacher education, university pedagogy, informal learning
Kuinka käsitellä maailman ongelmia? Traagisuus ja toivo ympäristökasvatuksessa
Artikkeli tarkastelee ympäristökasvatuksen haasteita nykytilanteessa, jossa ympäristökysymysten suhteen esiintyy erilaisia psykologisia torjuntareaktioita. Ympäristökasvatus ymmärretään tässä laajasti: se sisältää myös kestävän kehityksen kasvatuksen ja sen toteuttamisalana ovat eri oppiaineet sekä kasvatustilanteet. Artikkelin metodina on systemaattinen analyysi eri tieteenalojen tutkimustuloksista ja niissä käytettävien käsitteiden merkityksestä. Analyysin perusteella esitetään suosituksia siitä, millä tavoin ympäristökasvatuksessa olisi tuotava esiin sekä traagisuutta että toivoa. Maailman ongelmia on käsiteltävä riittävällä vakavuudella, jotta ihmiset pitävät ympäristökasvatusta uskottavana ja kokemusmaailmaansa vastaavana. Samalla on huolehdittava siitä, että draaman kaari vie kohti voimaantumista, jossa toivo on keskeinen merkityksen antaja. Artikkeli tarkastelee narratiivien, tunteiden, eksistentiaalisten kysymysten ja henkisyyden roolia tällaisessa ympäristökasvatuksessa. Se päätyy suosittelemaan taideperustaisten menetelmien käyttöä.
ympäristökasvatus, filosofia, viestintä, psykologia, uskontotiede
Aidosti akateeminen aineenopettajien koulutus?
Monilukutaito lukion historian opetuksessa
Lukion opetussuunnitelman perusteisiin (Opetushallitus, 2015) on sisällytetty Monilukutaidot ja media -aihekokonaisuus, jossa monilukutaito määritellään taitoina tulkita ja tuottaa erilaisia tekstejä. Jokaisen opettajan odotetaan opettavan oman tiedonalansa tekstitaitoja, joiden alakohtaisuus pohjaa tiedonmuodostuksen käytänteisiin. Tällä korostetaan eri oppiaineiden sisältötiedon hallinnan lisäksi myös tekstitaitojen kehittymistä kaikissa oppiaineissa. Tässä artikkelissa tarkastelemme, millaisena monilukutaito ja erityisesti tiedonalan tekstitaitojen opetus näyttäytyvät lukion historian opetuksessa. Tutkimuksen aineisto on kerätty suomenkielisten lukioiden historian opettajille suunnatun kyselyn avulla syksyllä 2016, kun nykyiset opetussuunnitelmaperusteet olivat vasta astuneet voimaan. Selvitämme, millaisia tekstejä ja tekstikäytänteitä opettajat sisällyttävät opetukseensa sekä millaisia opettajaryhmiä aineistosta hahmottuu näiden tekijöiden perusteella. Analyysimenetelmänä oli ryhmittelyanalyysi. Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa tietoa monilukutaidon ja historian tekstitaitojen asemasta opetuksessa. Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää historian opetuksen kehittämisessä kohti nykyisten opetussuunnitelmaperusteiden mukaista entistä vahvempaa taitopainotteisuutta. Multiliteracy in general upper secondary school history teaching Abstract National curriculum for general upper secondary schools (National Agency for Education, 2015) includes a cross-curricular theme 'Multiliteracies and media'. Multiliteracies are defined as an ability to interpret and produce different kinds of texts. Thus, each teacher is expected to teach disciplinary literacy, deriving from knowledge production practices of the field, emphasizing procedural teaching in addition to the content orientation. In this study, we examine what kind of role multiliteracies and disciplinary literacy have in upper secondary school history classrooms. The data consists of a questionnaire data collected in fall 2016 when the current curriculum was new. We study which texts and literacy practices history teachers use and what kinds of teacher profiles can be found in the data. The method of analysis was cluster analysis. The aim is to describe the role of disciplinary literacy in history teaching in order to develop history teaching towards procedural teaching required in the curriculum. Keywords: multiliteracy, disciplinary literacy, history
Perusopetuksen uudistetun opetussuunnitelman (POPS, 2014) yksi laaja-alaiseen osaamiseen liittyvä tavoite on monilukutaidon kehittäminen, jolla tähdätään siihen, että oppilaat kykenevät tuottamaan ja tulkitsemaan erilaisia tekstejä eri tavoilla. Lukutaitotutkimuksessa asiaan viitataan puhumalla erilaisista modaliteeteista, tavoista ja keinoista kommunikoida ja representoida sisältöjä esimerkiksi visuaalisesti, kinestiteettisesti, auditiivisesti, numeraalisesti sekä modaliteettien yhdistelmiä käyttämällä (monimodaalisuus, multimodaalisuus). Tässä artikkelissa tarkastelemme perusopetuksen yhdeksännellä luokalla toteutettua musiikin ja tanssin opetuskokonaisuutta monilukutaidon kehittymisen tukemisen näkökulmasta. Tavoitteenamme on ymmärtää, miten monilukutaito ilmenee ja miten sitä voidaan tukea oppiaineissa, joiden perusta on moniaistisuudessa, itseilmaisussa ja kehollisuudessa. Selvitämme tapaustutkimuksen keinoin, millaisia monilukutaidon – erityisesti monimodaalisen lukutaidon – ilmentymisen ja kehittymisen tukemisen kannalta relevantteja merkityksiä yläkoulun oppilaat tuottavat tanssikoreografian luomisprosessissa tekijänä ja katsojana, sekä miten he reflektiivisesti analysoivat havaitsemiaan merkityksiä.
Kielitietoisuutta kielentämällä – kieliopin tehtävätyyppien kehittäminen
Tiivistelmä Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (POPS2014) mainitaan tavoitteeksi, että oppilaan kielitietoisuus vahvistuu, oppilas innostuisi tutkimaan kieltä ja sen variantteja ja että oppilas harjaantuisi käyttämään käsitteitä, joilla kielestä voidaan puhua. Kielitiedon opetuksesta on kuitenkin esitetty varsin vähän konkreettisia pedagogisia menetelmiä. Tämän opetuksenkehittämistutkimuksen tavoitteena on luokitella ja kehittää kielitiedon tehtäviä soveltaen Krathwohlin (2002) tavoitetaksonomia-ajattelua siten, että ensimmäisen tason tavoitteena on käsitteiden muistaminen, toisen tason käsitteiden ymmärtäminen ja käyttäminen suppeissa tehtävissä, kolmannen käsitteiden välisten suhteinen ymmärtäminen ja neljännen tason tavoitteena on käsitteiden soveltaminen tekstin analyysissä. Lisäksi mallissa sovelletaan kielentämistä pedagogisena menetelmänä. Esittelemämme tehtävätyypit voidaan luokitella tunnistamis-, tuottamis-, suhteuttamis- ja analyysitehtäviin sekä ilmiöön kohdistuviin tutkivan oppimisen tehtäviin. Avainsanat: kielitietoisuus, kielioppi, opetusmenetelmät, tehtävätyypit
kielitietoisuus, kielioppi, opetusmenetelmät, tehtävätyypit
Yhteisopettajuus ja joustavat oppimisryhmät yläkoulun matematiikan opetuksen tukena
Tässä artikkelissa raportoidaan kolmivuotisen tutkimusprojektin tuloksia, jossa oppilaiden matematiikan osaamista seurattiin yläkoulun ajan seurannan pääpainon ollessa kymmenjärjestelmän perusteiden hallinnassa. Koekoulussa oppilaiden (n = 153) opetus toteutettiin painotetun opetuksen luokkia lukuun ottamatta oppilaiden oppimistarpeen pohjalta muodostetuissa joustavissa oppimisryhmissä, ja erityisopetuksen työmuotona oli matematiikan aineenopettajan ja erityisopettajan yhteisopetus. Kontrolliryhmän muodosti toisen yläkoulun oppilaat (n = 58). Toistomittauksissa käytettiin Kymppi 2-kartoitusta, ja aineistoa analysoitiin sekä parametrisesti että epäparametrisesti, ja peruskoulun lopussa oppilaiden osaamista arvioitiin parametrisesti myös KTLT-testillä. Tutkimuksen perusteella voidaan arvioida, että oppilaan oppimistarpeen pohjalta muodostetuissa oppimisryhmissä, joissa erityisopetuksen tuki toteutui yhteisopettajuutena, voitiin vahvistaa paremmin heikosti menestyvien oppilaiden kymmenjärjestelmän hallintaa ja peruskoulun matematiikan opetussuunnitelman tavoitteita kuin jos opetus oli toteutettu kiinteissä perusopetusryhmissä osa-aikaisen erityisopetuksen tuella. Merkittävänä tuloksena voi pitää sitä, että koekoulun joustavissa oppimisryhmissä opiskelleiden suoriutumisen ero kymmenjärjestelmän hallinnassa ei kasvanut verrattuna parhaiten menestyneisiin painotetun opetuksen oppilaisiin toisin kuin kontrollikoulussa. Asiasanat: matematiikan opetus, yläkoulu, erityisopetus, yhteisopettajuus, joustavat oppimisryhmät Supporting upper comprehensive school mathematics curriculum with co-teaching and flexible learning groups Abstract This article reports on the findings of the three-year project which followed the participating pupils’ mathematical skills, with a main emphasis placed on the decimal system, throughout their upper comprehensive school curriculum (Finnish grades 7 – 9). The teaching at the main study school (n = 153) was conducted in flexible study groups according to the pupils’ learning needs, unless the pupil was part of a weighed curriculum. The teaching form of work for the special education was the co-teaching method of the mathematics subject teacher and the special education teacher. The second upper comprehensive school of the district acted as a control study school (n = 58). The Kymppi 2-mapping was used during the repeated measurements. The material has been processed both parametrically and nonparametrically. The pupils’ abilities were also evaluated at the end of their upper comprehensive school studies parametrically with the KTLT-test. The study results suggest that study groups based on the pupils’ learning needs, and conducted with the co-teaching method, showed greater improvement in the pupils’ ability to comprehend the decimal system. Those placed in set study groups with part-time special education displayed a weaker comprehension of the decimal system. The most significant finding was that the performance difference at the main study school between the flexible learning groups did not increase compared to the weighed study groups, unlike at the control study school. Keywords: teaching mathematics, upper comprehensive school, special education, co-teaching, flexible learning groups
matematiikan opetus, yläkoulu, erityisopetus, yhteisopettajuus, joustavat oppimisryhmät