AVAIN - Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti
type: channel
description: Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti Avain Avain - Finsk Tidskrift för Litteraturforskning Avain - The Finnish Review of Literary Studies
publisher: Kirjallisuudentutkijain Seura
language: fi
publication name: AVAIN - Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti
issn: 1795-3790
copyright: Jättäessään käsikirjoituksen kirjoittajat myöntävät luvan paperiversion lisäksi myös verkkojulkaisuun ja artikkelin metatietojen rekisteröinnin palveluun. Lisäksi elokuusta 2024 eteenpäin käsikirjoituksen jättäessään kirjoittajat hyväksyvät sen, että julkaistua tekstiä koskee käyttölisenssi CC-BY-SA (Nimeä-JaaSamoin 4.0 Kansainvälinen/Attribution-ShareAlike 4.0 International: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/). Tekstien tekijänoikeus säilyy kirjoittajilla ja julkaistun version rinnakkaistallennus on sallittua. Esimerkiksi väitöskirja-artikkelien kohdalla näistä rajauksista voidaan tarvittaessa neuvotella kirjoittajan kanssa erikseen. Avaimen sisällön käyttölisenssi on elokuusta 2024 eteenpäin julkaistun sisällön osalta CC-BY-SA. Myös ennen elokuuta 2024 julkaistujen tekstien tekijänoikeus säilyy kirjoittajilla ja rinnakkaistallennus on sallittua. Kaikissa tapauksissa, jos teksti julkaistaan myöhemmin samassa muodossa tai muokattuna toisaalla, on kuitenkin mainittava, että se on alun perin julkaistu Avaimessa. Julkaistujen artikkeleiden metadataa koskeva käyttölisenssi on CC0 1.0 Universal (https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0). Avaimen tekijänoikeustietojen yksityiskohdat löytyvät myös SHERPA/RoMEO -tietokannasta
items: ”Hän ei ole neutraali pronomini”
items: Käsitekoulun kasvatusoppeja
items: Suomalaisen kirjallisuustieteen kehityskulkuja ”kasarilta 20-luvulle”
items: Vapaa suora esitys ja puheäänen ruumiillistuminen Marguerite Durasin romaanissa Les Yeux bleus cheveux noirs
items: Läpileikkaus suomalaisen kirjallisuudentutkimuksen kenttään
items: Katse Kiinaan
items: Ruumillisuus ja tunteet Puhelias Elias -sarjassa
items: Alex Matson. Merimies, taiteilija, kirjallisuusvaikuttaja
items: Arvaamattomia vuodenaikoja ja hajoavaa jäätä
items: Kulttuurintutkimus haastoi kirjallisuudentutkimuksen, mutta kumpi voitti?
items: Kirjoituskutsu Avaimeen 2026
items: Kirjallisuudentutkimuksen uusi sukupolvi
items: Hae mukaan Avaimen artikkelityöpajaan 6.11. mennessä!
items: Tieteelliset julkaisut tohtorikoulutuksen kannoilla
items: Lectio praecursoria: Transferenssi kirjallisuudessa ja kirjallisuudentutkimuksessa: Tapausesimerkkeinä Shakespearen sonetti 56 ja Samuel Beckettin The Unnamable
items: Lectio praecursoria: Katoamisen aikamuoto
items: Tid och barnkultur i antropocen
items: Haemme vierailevia päätoimittajia Avaimen teemanumerolle 1/2026
items: Pohjoiset tunteet kotimaisessa kirjallisuudessa
items: Pasifistisia ääniä sadan vuoden takaa
items: Lähelle ja kauas
items: Syytös etsii ja puolustaa yliopistodemokratiaa
items: L. Onervan varhaisen proosatuotannon tyylipiirteitä korpusstilistiikan avainsanamenetelmän valossa
items: Litteraturvetenskap i praktiken
items: Sarjamuoto ja kerronnan keinot Laila Hirvisaaren historiallisissa romaanisarjoissa
items: Kertomuksen puolesta
items: ”Usein vaan sillä on merkitystä, miltä se tuntuu”
items: Suomen naiskirjallisuuden historia
items: 1900-luvun suomalaisen lastenkirjallisuuden ideologioiden jäljillä
items: Kirjallisuushistoria NYT!

”Hän ei ole neutraali pronomini”
type: item
description: Artikkelissa esitellään hen-pronominin varjohistoria suomenkielisessä kaunokirjallisuudessa. Hen-pronomini ei ole vakiintunut suomen yleiskieleen, vaan sitä on käytetty kokeellisena keinona erityisesti käännöksissä ja runoudessa. Sen tunnetuin sovellutus on Leevi Lehdon vuoden 2012 suomennos James Joycen Ulysseksesta, mutta varjohistoria kattaa kymmenkunta muutakin teosta. Vertailevan lähiluvun avulla osoitetaan, että hen-pronomini toimii korostuneen kielellisenä elementtinä, joka performoi sukupuolta pikemminkin kuin osoittaa sitä. Artikkeli osallistuu keskusteluun pronominien sukupuolittuneisuudesta ja tuo esiin, miten hen-pronomini toimii kieltä vieraannuttavana eleenä ja osoittaa siten kielen määrittelyvallan niin käännöskirjallisuudessa kuin suomeksi kirjoitetuissa teoksissa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: persoonapronominit
  topic: keywords
subject: varjohistoria
  topic: keywords
subject: kääntäminen
  topic: keywords
subject: monikielisyys
  topic: keywords
subject: queer-teoria
  topic: keywords
creator: Riikka Simpura
rights: Copyright (c) 2025 Riikka Simpura https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 60
ending page: 75
doi: 10.30665/av.163904

Käsitekoulun kasvatusoppeja
type: item
description: Käsikirjoitus antaa kulttuu-hakusanalle yli 1100 osumaa. Niistä olennaisimpien sivunumerot pitäisi valita asiasanan kulttuurin, kulttuurinen ja niiden seitsemän alakäsitteen yhteyteen. Käsikirjoituksen aiheena on kirjallisuustieteen tutkimussuuntaukset. Asiasanalistan kokonaispituus on 18 A4-liuskaa rivivälillä 1. Aikaa on kolme (myös muun) työn täyteistä vuorokautta.
subject: Esseet
  topic: section
subject: Kirjallisuudentutkimus
  topic: keywords
creator: Joel Suontama
rights: Copyright (c) 2025 Joel Suontama https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 80
ending page: 87
doi: 10.30665/av.159796

Suomalaisen kirjallisuustieteen kehityskulkuja ”kasarilta 20-luvulle”
type: item
description: SKS:n juhlasalissa pohdittiin 31.1.2025 suomalaisen kirjallisuudentutkimuksen oppihistoriaa Katri Kivilaakson ja Olli Löytyn koolle kutsumassa seminaarissa. Pyrimme seuraavassa tiivistämään seminaarissa kuvattuja kehityskulkuja. Seminaari kokonaisuudessaan on tallennettu SKS:n arkistoon.
subject: Raportit
  topic: section
subject: oppihistoria
  topic: keywords
subject: kirjallisuudentutkimus
  topic: keywords
creator: Laura Karttunen
creator: Anna Ovaska
rights: Copyright (c) 2025 Laura Karttunen, Anna Ovaska https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 94
ending page: 98
doi: 10.30665/av.173194

Vapaa suora esitys ja puheäänen ruumiillistuminen Marguerite Durasin romaanissa Les Yeux bleus cheveux noirs
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastelen vapaata suoraa esitystä ja puheäänen ruumiillistumista dialogissa Marguerite Durasin romaanissa Les Yeux bleus cheveux noirs (1986). Vapaa suora esitys (VSE) on puheen esittämisen muoto, joka koostuu pelkästä suorasta sitaatista ja on vapaa sekä typografisista konventioista että kommunikaatioverbistä. Tutkimuksessa VSE on jäänyt ajatuksia ja sisäistä puhetta esittävien muotojen varjoon, minkä vuoksi kyseisen muodon tarkastelu on jäänyt vaillinaiseksi. Esitän, että kohdetekstissä VSE kerrontateknisenä muotona luo vahvan illuusion puheäänestä ja itse puhetapahtumasta. Kiinnitän huomiota puheääneen akustisena, ruumiillisena sekä multimodaalisena ilmiönä Durasin omaleimaisessa dialogissa, joka ammentaa sekä epäsuorista että suorista puheen esittämisen muodoista. Nimitän näitä eri muotoja yhdisteleviä vuoropuhesekvenssejä hybrididialogeiksi. Tämä vuoropuhelukerronta muodostaa intersubjektiivisen tilan, joka ylläpitää sosiaalista vuorovaikutusta ja jossa on läsnä sanaton ruumiillinen ulottuvuus. Kohdeteksissä vuoropuhelukohtauksia kehystetään ruumiillisuutta korostavien aistihavaintoverbien ja ruumiin toimintoja kuvaavien ilmaisujen avulla. Näin ollen esitän, että romaani ammentaa VSE:n ohella myös multimodaalisesta eli moniaistisesta ruumiillisuudesta tarinan rakentumisessa ei-kielellisen toiminnan kuvaukseen tukeutuen. Artikkelin teoreettisena viitekehyksenä on kertomuksen teoria ja fiktiivisen dialogin tutkimus, sekä erityisesti stilistiikka ja enonsiatiivinen kielentutkimus.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: vapaa suora esitys
  topic: keywords
subject: puheääni
  topic: keywords
subject: ruumiillisuus
  topic: keywords
subject: multimodaalisuus
  topic: keywords
subject: intersubjektiivisuus
  topic: keywords
creator: Linda Nurmi
rights: Copyright (c) 2025 Linda Nurmi https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 24
ending page: 41
doi: 10.30665/av.160726

Läpileikkaus suomalaisen kirjallisuudentutkimuksen kenttään
type: item
description: Lähestymistapoja kirjallisuuteen on todellinen järkäle niin kokonsa kuin sisältönsäkin puolesta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Tietolipas-sarjan tavanomaisia mittasuhteita suuremmaksi skaalattu teos tuo yhteen vaikuttavan kokoelman asiantuntijoita paitsi kirjallisuusoppiaineista eri puolilta Suomea myös eri uravaiheista. Lähestymistapoja kirjallisuuteen ei näin ollen edusta kenenkään yksittäisen tekijän – kuten pitkäaikaisen professorin – näkemystä kirjallisuudentutkimuksesta vaan ilahduttavalla tavalla korostaa monenlaisten suuntausten kirjoa. Yhtäältä tämä todistaa suomalaisen kirjallisuudentutkimuksen elinvoimaisuudesta, mutta toisaalta kertoo omaa kieltään myös alan rakenteellisesta muutoksesta esimerkiksi ulkoisen tutkimusrahoituksen kautta.
subject: Esseet
  topic: section
creator: Hanna-Riikka Roine
rights: Copyright (c) 2025 Hanna-Riikka Roine https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 76
ending page: 79
doi: 10.30665/av.163079

Katse Kiinaan
type: item
description: Tero Tähtinen 2024: Tyhjä vuori, tyhjä mieli. Ihmisen ja luonnon suhde klassisessa kiinalaisessa runoudessa. Tampere: Tampereen yliopisto, 348 s. Tero Tähtinen 2025: Kuunkajoa lootuslammella. Kiinalaisen kirjallisuuden historiaa. Helsinki: Teos, 351 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: ekokritiikki
  topic: keywords
subject: runoudentutkimus
  topic: keywords
subject: Kiina
  topic: keywords
creator: Karoliina Lummaa
rights: Copyright (c) 2025 Karoliina Lummaa https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 102
ending page: 105
doi: 10.30665/av.177784

Ruumillisuus ja tunteet Puhelias Elias -sarjassa
type: item
description: Tunteiden nivoutuminen yhteen identiteettien, ruumiillisuuden ja tilojen kanssa rakentaa ja ylläpitää kulttuurisia käsityksiä oikeasta ja väärästä erityisesti suhteessa sukupuolinormeihin. Tässä artikkelissa tarkastelen tunteiden kulttuurisia merkityksiä, esimerkiksi rajantekoina ja kiinnittymisinä, ja analysoin Essi Kummun ja Marika Maijalan Puhelias Elias -sarjaa, joka käsittää teokset Puhelias Elias (2012), Harjoituspusuja (2015) sekä Häätanssit (2019). Sarjassa kuvataan moniaistisesti niin pelon, häpeän kuin myös rakkauden tuntemuksia. Sara Ahmedia (2018) mukaillen tarkastelen erityisesti sitä, miten tunteet kiinnittyvät erilaisiin ruumiisiin ja millaisia seuraamuksia erilaisilla tunteilla näyttäisi olevan kirjojen hahmoille. Ihastuminen ja rakastuminen ovat keskeisiä tunteita kaikissa sarjan osissa, ja näihin kietoutuvat myös käsitykset sukupuolesta, seksuaalisuudesta sekä ruumiillisuudesta. Artikkelissa analysoin myös sitä, millaista maskuliinisuutta kuvataan keskushenkilön heräävän seksuaalisuuden kautta. Muuttuvaan kehoon, sekä uusiin hämmentäviinkin tunteisiin liittyvää häpeää tarkastellaan kulttuurihistoriallisesti muotoutuneena tapana puhua, mutta myös luotuna tilana, jossa valintojen kautta rakentuu hyväksytty subjektiviteetti (Butler 2008). Vaikka sarjassa rikotaankin monin tavoin binääristä sukupuolioletusta, sukupuoleen tai seksuaalisuuteen liitettyjen normien haastaminen on myös kamppailua siitä, miten luovia kapean maskuliinisuuden sekä heteroseksuaalisen logiikan edellytysten kanssa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: identiteetti
  topic: keywords
subject: lastenkirjallisuus
  topic: keywords
subject: sukupuolinormit
  topic: keywords
subject: tunteet
  topic: keywords
subject: ruumiillisuus
  topic: keywords
creator: Jaana Pesonen
rights: Copyright (c) 2025 Jaana Pesonen https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 42
ending page: 59
doi: 10.30665/av.146597

Alex Matson. Merimies, taiteilija, kirjallisuusvaikuttaja
type: item
description: Yrjö Varpio 2023: Elää, kokea, ymmärtää. Alex Matsonin elämä. Tietolipas 280. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 372 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: Alex Matson
  topic: keywords
subject: suomentaja
  topic: keywords
subject: kriitikko
  topic: keywords
creator: Hannu K. Riikonen
rights: Copyright (c) 2025 Hannu K. Riikonen https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 99
ending page: 101
doi: 10.30665/av.163770

Arvaamattomia vuodenaikoja ja hajoavaa jäätä
type: item
description: Artikkelissani tuon ilmastorunouden käsitteen osaksi kotimaisen nykyrunouden tukimusta ja tarkastelen 2020-luvun suomalaista ilmastorunoutta ekokriittisen kirjallisuudentutkimuksen näkökulmista. Artikkelini tavoitteena on tuottaa ilmastorunouden käsitteen avulla tietoa kotimaisesta ilmastopoetiikasta sekä laajentaa näkökulmia suomalaiseen ympäristörunouteen ja sen temaattiseen monimuotoisuuteen. Artikkelissani esitän, että ilmastorunous on ympäristörunouden alalaji, jossa ihmiskeskeisyyden kritiikki ja ihmisen ympäristösuhteen tarkastelu fokusoituvat ilmastokriisiin ja sen seurauksiin. Tutkin neljän teosesimerkin valossa, minkälaisista poeettisista ja temaattisista tekijöistä suomalainen ilmastorunous rakentuu ja miten se suhtautuu Chao Xien (2022) esittelemiin ilmastorunouden piirteisiin. Tarkastelen suomalaisen ilmastorunouden edustajina Aino-Kaisa Koistisen teosta Uhanalaiset ja silmälläpidettävät (2021), Veli-Matti Värrin teosta Uusia runoja (2024) ja Sirpa Kyyrösen teosta Talviunia (2024). Analysoin lähemmin Paula Sankelon teosta Katoava jää (2024), jota kutsun artikkelissani ilmastorunouden prototyyppiseksi edustajaksi, koska se toteuttaa edustavasti ekokritiikin kansainvälisellä kentällä tunnistettuja ilmastorunouden piirteitä sekä operoi suomalaiselle ilmastorunoudelle ominaisella pohjoisen luonnon kuvastola. Artikkelini valossa länsimaisen elämäntavan kritiikki, lajikato, muuttuneiden vuodenaikojen problematiikka sekä lumen ja jään kuvasto etualaistuvat suomalaisessa ilmastorunoudessa. Suomalaisesta ilmastorunoudesta on löydettävissä eriasteisesti ekokritiikin kansainvälisellä kentällä tunnistettuja ilmastorunouden piirteitä. Kotimaisen ilmastorunouden heterogeenisyyden vuoksi lajin kattava ymmärtäminen edellyttää myös jatkotutkimusta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ilmastorunous
  topic: keywords
subject: ympäristörunous
  topic: keywords
subject: ekokritiikki
  topic: keywords
subject: nykyrunous
  topic: keywords
subject: runoudentutkimus
  topic: keywords
creator: Reeta Holopainen
rights: Copyright (c) 2025 Reeta Holopainen https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 6
ending page: 23
doi: 10.30665/av.163776

Kulttuurintutkimus haastoi kirjallisuudentutkimuksen, mutta kumpi voitti?
type: item
description: ”Haastaako kulttuurintutkimus kirjallisuustieteen?” kysyi Tampereen yliopiston Suomen kirjallisuuden professori Yrjö Varpio vuonna 2004. Varpion artikkeli ilmestyi Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden professori Leena Kirstinän 60-vuotisjuhlakirjassa Rappauksia. Esseitä kirjallisuudentutkimuksesta. Tyyliltään usein varsin vapaat juhlakirjat ovat hyvä paikka käydä keskustelua oppialan nykytilasta, haastajista ja uusista tuulista.
subject: Esseet
  topic: section
subject: kirjallisuudentutkimus
  topic: keywords
subject: kulttuurintutkimus
  topic: keywords
subject: paradigma
  topic: keywords
creator: Olli Löytty
rights: Copyright (c) 2025 Olli Löytty https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 88
ending page: 93
doi: 10.30665/av.162428

Kirjoituskutsu Avaimeen 2026
type: item
description: Kutsumme kirjoittajia Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti Avaimen vuoden 2026 aikana ilmestyviin numeroihin.
subject: Kirjoituskutsut
  topic: section
subject: Kirjoituskutsu
  topic: keywords
creator: Laura Oulanne
creator: Anna Tomi
rights: Copyright (c) 2025 Laura Oulanne, Anna Tomi https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 106
ending page: 107
doi: 10.30665/av.178231

Kirjallisuudentutkimuksen uusi sukupolvi
type: item
description: Hanna Meretojan, Aino Mäkikallin, Anna Helteen, Kaisa Ilmosen ja Markku Lehtimäen toimittama Lähestymistapoja kirjallisuuteen julkaistiin loppuvuodesta 2024 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Tietolipas-sarjassa. Teos on merkittävä tapaus jo laajuutensa tähden: hieman alle 500 sivua käsittävä käsikirja sisältää tekstejä lähes neljältäkymmeneltä kirjoittajalta.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
subject: Pääkirjoitus
  topic: keywords
creator: Laura Oulanne
creator: Anna Tomi
rights: Copyright (c) 2025 Laura Oulanne, Anna Tomi https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 3
ending page: 5
doi: 10.30665/av.177829

Hae mukaan Avaimen artikkelityöpajaan 6.11. mennessä!
type: item
description: Hae mukaan Avaimen artikkelityöpajaan 6.11. mennessä! Työpajassa osallistujien käsikirjoituksia kommentoivat Anna Biström (Helsingin yliopisto) ja Sanna Karkulehto (Jyväskylän yliopisto) sekä Avaimen päätoimittajat Laura Oulanne ja Anna Tomi. Työpajassa keskustellaan myös laajemmin vertaisarvioinnin ja suomalaisen tiedejulkaisemisen käytännöistä. Voit tuoda työpajaan joko valmiin käsikirjoituksen tai työversion. Kaikkien vaiheiden tutkijat ovat tervetulleita työpajaan, mutta annamme etusijan väitöskirjatutkijoille. Osallistujat valitaan artikkelin abstraktin ja lyhyen vapaamuotoisen hakemuksen perusteella. Työpajan jälkeen kirjoittajia kannustetaan tarjoamaan palautteen pohjalta muokattu käsikirjoituksensa Avaimessa julkaistavaksi, mutta tämä ei ole työpajaan osallistumisen edellytys. Työpaja järjestetään etänä 6.2.2026 klo 15–19. Mukaan mahtuu enintään kuusi osallistujaa. Hakemukset lähetetään Avaimen päätoimittajille Laura Oulanteelle (laura. oulanne@utu.fi) ja Anna Tomille (anna.tomi@utoronto.ca) 6.11.2025 mennessä. Käsikirjoitukset toimitetaan tammikuun alussa.
subject: Kirjoituskutsut
  topic: section
subject: kutsu
  topic: keywords
subject: työpaja
  topic: keywords
subject: tieteellinen kirjoittaminen
  topic: keywords
creator: Laura Oulanne
creator: Anna Tomi
rights: Copyright (c) 2025 Laura Oulanne, Anna Tomi https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 117
ending page: 117
doi: 10.30665/av.163718

Tieteelliset julkaisut tohtorikoulutuksen kannoilla
type: item
description: Avain järjestää helmikuussa 2026 kaikille avoimen artikkelityöpajan, joka on suunnattu erityisesti nuoremmille tutkijoille. Artikkeliväitöskirjojen yleistymisen seurauksena ja valmistumispaineiden lisääntyessä yhä suurempi osa lehdessä julkaistuista artikkeleista on väitöskirjatutkijoiden kirjoittamia. Opetus- ja kulttuuriministeriön luotsaama tohtorikoulutuksen pilottihanke 2024–2027 pyrkii lisäämään valmistuvien tohtorien määrää – ”tohtorikoulutuksen nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi yliopistoissa laadusta tinkimättä” (OKM). Vaikka pilottihankkeen määrärahat kohdistuvat keskeisesti lääketieteelliselle ja teknisille aloille, esimerkiksi syöpä- ja tekoälytutkimukseen, se kertoo tavoitteesta nopeuttaa tohtoriopintoja kauttaaltaan, myös humanistisilla aloilla. Esimerkiksi Helsingin yliopistossa tutkintoon vaadittavia opintopisteitä on vähennetty neljänneksellä samalla kun väitöskirjaan vaadittavien artikkelien määrää on laskettu merkittävästi: nyt alimmillaan valmistumiseen riittää 2–3 tai poikkeustapauksissa jopa vain yksi tieteellinen artikkeli (Sauli 2024).
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
subject: pääkirjoitus
  topic: keywords
subject: tohtorikoulutus
  topic: keywords
creator: Anna Tomi
creator: Laura Oulanne
rights: Copyright (c) 2025 Anna Tomi, Laura Oulanne https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 3
ending page: 5
doi: 10.30665/av.163659

Lectio praecursoria: Transferenssi kirjallisuudessa ja kirjallisuudentutkimuksessa: Tapausesimerkkeinä Shakespearen sonetti 56 ja Samuel Beckettin The Unnamable
type: item
description: FM Paavo Mannisen kirjallisuuden väitöskirjan Transferenssi kirjallisuudessa ja kirjallisuudentutkimuksessa: Tapausesimerkkeinä Shakespearen sonetti 56 ja Samuel Beckettin The Unnamable tarkastustilaisuus pidettiin 1.3.2025 Jyväskylän yliopistossa. Vastaväittäjänä toimi FT, dos. Juhani Ihanus (Helsingin ja Oulun yliopisto) ja kustoksena professori Mikko Keskinen (Jyväskylän yliopisto).
subject: LEKTIOT
  topic: section
subject: Transferenssi
  topic: keywords
subject: Psykoanalyyttinen kirjallisuudentutkimus
  topic: keywords
subject: Samuel Beckett
  topic: keywords
subject: Shakespeare
  topic: keywords
creator: Paavo Manninen
rights: Copyright (c) 2025 Paavo Manninen https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 94
ending page: 100
doi: 10.30665/av.162667

Lectio praecursoria: Katoamisen aikamuoto
type: item
description: Pidetty 2.11.2024 Turun yliopistossa, osana yleisen kirjallisuustieteen väitöskirjatyötä The Shape of Past To Come: Post-Apocalyptic Fiction and the Future Anterior. Kopiota väitöskirjasta voi tiedustella kirjoittajalta.
subject: LEKTIOT
  topic: section
subject: futuurin perfekti
  topic: keywords
subject: melankolia
  topic: keywords
subject: narratiivinen hermeneutiikka
  topic: keywords
subject: nostalgia
  topic: keywords
subject: ajan filosofia
  topic: keywords
subject: post-apokalyptinen fiktio
  topic: keywords
subject: ennakkosuru
  topic: keywords
subject: spekulatiivinen fiktio
  topic: keywords
subject: trauma
  topic: keywords
creator: Jouni Teittinen
rights: Copyright (c) 2025 Jouni Teittinen https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 86
ending page: 93
doi: 10.30665/av.162585

Tid och barnkultur i antropocen
type: item
description: Mia Österlund, Ann-Charlotte Palmgren & Pia Ahlbäck 2024: Tidsligheter. Ekokritiska, barnlitterära och kulturteoretiska perspektiv på tid. Helsingfors: Svenska Litteratursällskapet i Finland & Stockholm: Appell, 320 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: .. ..
  topic: keywords
creator: Lydia Wistisen
rights: Copyright (c) 2025 Lydia https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 105
ending page: 107
doi: 10.30665/av.161537

Haemme vierailevia päätoimittajia Avaimen teemanumerolle 1/2026
type: item
description: Avain-lehti etsii vierailevaa päätoimittajaparia teemanumerolle 1/2026. Hakijat voivat vapaasti ehdottaa ajankohtaista tai muulla tavoin tärkeää teemaa. Avus- tamme teemanumeron tekijöitä tarpeen mukaan. Ehdotuksen tulee sisältää ehdotetun teeman ja vierailevien päätoimittajien lyhyiden esittelyjen lisäksi perustelut sille, miksi teema sopisi Avaimeen ja kiinnostaisi lehden lukijoita. Teeman ajankohtaisuus, numeron kokonaisuuden johdonmukaisuus, potentiaaliset uudet näkökulmat ja teoreettiset avaukset sekä kirjoittajien edustus eri yliopistoista katsotaan eduksi. Ehdotuksessa tulee nimetä teemanumeroon suunnitellut kirjoittajat ja esittää suunnitelma vertaisarvioitavista artikkeleista (4–5) sekä teemaan kuuluvista katsauksista, kirja-arvosteluista ja muista kirjoituksista. Teemanumeroehdotukset lähetetään sähköpostitse Avaimen molemmille päätoimittajille 27.6.2025 mennessä. Valinnasta ilmoitetaan kaikille hakijoille heinäkuun alkuun mennessä. Numeron tekeminen ajoittuu myöhäissyksyyn ja talveen 2025–2026, ja valmis lehti ilmestyy maaliskuussa 2026. Laura Oulanne, laura.oulanne [at] utu.fi Anna Tomi, anna.i.tomi [at] gmail.com
subject: Kirjoituskutsut
  topic: section
subject: päätoimittajahaku
  topic: keywords
subject: kirjoituskutsu
  topic: keywords
creator: Anna Tomi
creator: Laura Oulanne
rights: Copyright (c) 2025 Anna Tomi, Laura Oulanne https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-06-21
publication date: 2025-06-21
starting page: 99
ending page: 99
doi: 10.30665/av.161525

Pohjoiset tunteet kotimaisessa kirjallisuudessa
type: item
description: Riikka Rossi, Sarianna Kankkunen & Elise Nykänen (toim.) 2024: Arctic Hysteria and Other Strange Northern Emotions. Case Studies in Finnish Literature. Helsinki: SKS, 210 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: Kirja-arvio
  topic: keywords
subject: kotimainen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: arktinen hysteria
  topic: keywords
creator: Kasimir Sandbacka
rights: Copyright (c) 2025 Kasimir Sandbacka https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 108
ending page: 110
doi: 10.30665/av.161508

Pasifistisia ääniä sadan vuoden takaa
type: item
description: Ensimmäisen maailmansodan yhä vain jatkuessa alkoi kirjallisuudessa kuulua laajemmin sodanvastaisia ääniä, ja 1920-lukua onkin pidetty pasifismin kulta-aikana (Niemi 1988, 25). Suomen sisällissota 1918 sen sijaan synnytti vahvasti ideologista, voittanutta valkoista puolta ylistävää kirjallisuutta, joka pysyi valtavirtana useita vuosikymmeniä. Täysin yksiäänistä sisällissotakirjallisuus ei toki ollut. Tässä katsauksessani esittelen teoksia neljältä suomenruotsalaiselta kirjailijalta, jotka kulkivat vastavirtaan ja nostivat eri tavoin esiin vaihtoehtoisia tulkintoja sodasta: Mikael Lybeck (1864–1925), Sigrid Backman (1880–1938), Jarl Hemmer (1893–1944) ja Elmer Diktonius (1896–1961). Tarkastelen valitsemieni teosten pasifistisia piirteitä ja sitä, millaisessa yhteiskunnallisessa tilanteessa kirjailijat kirjoittivat.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: Suomen sisällissota
  topic: keywords
subject: pasifismi
  topic: keywords
subject: suomenruotsalainen kirjallisuus
  topic: keywords
creator: Marita Hietasaari
rights: Copyright (c) 2025 Marita Hietasaari https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 72
ending page: 85
doi: 10.30665/av.161507

Lähelle ja kauas
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Laura Oulanne
creator: Anna Tomi
rights: Copyright (c) 2025 Laura Oulanne; Anna Tomi https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-06-21
publication date: 2025-06-21
starting page: 3
ending page: 5
doi: 10.30665/av.161505

Syytös etsii ja puolustaa yliopistodemokratiaa
type: item
description: Hanna Kuusela 2024: Syytös. Muuan akateeminen komitragedia. Tampere: Vastapaino,180 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: kirja-arvio
  topic: keywords
creator: Kaiju Harinen
creator: Anna Ovaska
rights: Copyright (c) 2025 Kaiju Harinen, Anna Ovaska https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 111
ending page: 113
doi: 10.30665/av.161484

L. Onervan varhaisen proosatuotannon tyylipiirteitä korpusstilistiikan avainsanamenetelmän valossa
type: item
description: Artikkeli lähestyy uudesta näkökulmasta L. Onervan klassikkoromaania Mirdja (1908), jota on tutkittu symbolistis-dekadenttien piirteiden näkökulmasta, mutta tarkempaa, kvantitatiivisiin menetelmiin keskittyvää koneavusteista tyylillistä analyysia ei Mirdjasta ole kuitenkaan vielä tehty. Artikkeli on myös ensimmäinen avaus tämän tyyppiseen suomalaisen kaunokirjallisen proosan analyysiin. Tutkimuksemme kytkeytyy oppihistoriallisesti tendensseihin, joissa on pyritty tuomaan yhteen kirjallisia tekstejä laajemmin kontekstualisoivat ja niiden muodollisiin piirteisiin, tässä kvantitatiivisen tyylianalyysiin keskittyvät lähestymistavat. Artikkelissa testaamme Mirdja-romaanin tyyliä korpuslingvistisin, tarkemmin korpusstilistisin menetelmin. Käytämme avainsana-analyysia (varsinkin corpus-driven-menetelmää), joka on korpuslingvistiikassa ja -stilistiikassa hyvin yleinen menetelmä digitaalisen tekstiaineiston tyylin ja teemojen tarkastelussa. Verrokkiaineistona käytämme kirjallisen lajin mukaan valikoitua kahta muuta L. Onervan romaania, Inari (1913) ja Yksinäisiä (1917). Kysymme, missä määrin Mirdjan dekadentin tyylin ja tematiikan piirteet näkyvät menetelmän tuottamissa avainsanoissa suhteessa verrokkiaineistoon ja mitä uutta avainsana-analyysi tuo romaanin tyylilliseen sekä sisällölliseen analyysiin. Evaluoimme korpuslingvistisen avainsanojen analyysin tulokset, joihin kuuluu vertailu verrokkiaineistoon, suhteessa aikaisempiin dekadentin tyylin sekä dekadentin poetiikan analyyseihin. Tutkimuksemme tulokset todistavat, että teoksen kontekstualisoiva tyylianalyysi myötävaikuttaa suomenkielisen kirjallisuuden tyylihistorian hahmottamiseen sekä valottaa L. Onervan varhaistuotannon poetiikkaa uudesta näkökulmasta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: L. Onerva
  topic: keywords
subject: Mirdja
  topic: keywords
subject: tyylianalyysi
  topic: keywords
subject: korpuslinglistiikka
  topic: keywords
subject: korpus-stilistiikka
  topic: keywords
subject: avainsana-analyysi
  topic: keywords
subject: dekadentti poetiikka
  topic: keywords
creator: Viola Parente-Čapková
creator: Veronika Laippala
rights: Copyright (c) 2025 Viola Parente-Čapková, Veronika Laippala https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-05-08
publication date: 2025-05-08
starting page: 64
ending page: 79
doi: 10.30665/av.161391

Litteraturvetenskap i praktiken
type: item
description: Jonathan Kramnick 2023: Criticism and Truth. On Method in Literary Studies. Chicago: The University of Chicago Press, 136 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: Kramnick
  topic: keywords
subject: Close reading
  topic: keywords
creator: Love Carlshamre
rights: Copyright (c) 2025 Love Carlshamre https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-06-21
publication date: 2025-06-21
starting page: 84
ending page: 86
doi: 10.30665/av.161103

Sarjamuoto ja kerronnan keinot Laila Hirvisaaren historiallisissa romaanisarjoissa
type: item
description: Artikkeli tarkastelee Laila Hirvisaaren (1938–2021) historiallisten romaanisarjojen rakennetta ja kerronnallisia keinoja. Romaanisarjan muotoa ja kerronnan keinoja on tutkittu vain vähän, vaikka erilaiset romaanisarjat ovat keskeinen osa maailmankirjallisuutta. Taustan tälle artikkelille muodostaa humanistisessa tutkimuksessa viime vuosina herännyt kiinnostus sarjaan muotona ja esteettisenä ilmiönä. Artikkelin aineisto koostuu kuudesta teossarjasta ja yhteensä 31 teoksesta, jotka kattavat Hirvisaaren tuotannosta 76 prosenttia. Metodina on Hirvisaaren teosten rakennepiirteiden tunnistaminen, taulukointi ja analyysi. Analyysini perustuu klassisen narratologian, erityisesti Gérard Genetten, käsitteisiin. Keskityn esimerkiksi fokalisaatioon ja parateksteihin. Hirvisaaren sarjojen erityispiirteitä ovat runsas lapsifokalisoijien määrä, fokalisaation tiheä vaihtelu, sekä teossarjojen viimeisissä osissa tapahtuva kerronnallinen muutos, jota nimitän epilogiseksi näkökulmanvaihdokseksi. Tällaiset ratkaisut tekevät historiallisista romaanisarjoista mainettaan monitulkintaisempia ja myös tutkimuksellisesti mielenkiintoisia. Historiallisessa romaanisarjassa korostuvat koherenssia tuottavat keinot, joten laji soveltuu kerronnallistamaan vaikeasti hahmotettavia prosesseja. Hirvisaaren teossarjojen epilogiset näkökulmanvaihdokset tuottavat kuitenkin tulkintaa historiasta avoimena ja dynaamisena.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: historiallinen romaani
  topic: keywords
subject: sarjaromaani
  topic: keywords
subject: romaanisarja
  topic: keywords
subject: klassinen narratologia
  topic: keywords
subject: fokalisaatio
  topic: keywords
subject: Laila Hietamies
  topic: keywords
subject: Laila Hirvisaari
  topic: keywords
creator: Sarianna Kankkunen
rights: Copyright (c) 2025 Sarianna Kankkunen https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 6
ending page: 23
doi: 10.30665/av.159871

Kertomuksen puolesta
type: item
description: Glück, Robert 2023: Pitkä muistiinpano uuskerronnasta. Suom. Juha-Pekka Kilpiö. Helsinki: Poesia, 24 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: Robert Glück
  topic: keywords
subject: New Narrative
  topic: keywords
subject: Juha-Pekka Kilpiö
  topic: keywords
creator: Päivi Mehtonen
rights: Copyright (c) 2025 Päivi Mehtonen https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-06-21
publication date: 2025-06-21
starting page: 87
ending page: 89
doi: 10.30665/av.160621

”Usein vaan sillä on merkitystä, miltä se tuntuu”
type: item
description: Artikkeli pyrkii selvittämään, millaisia merkityksiä kognitiivinen poetiikka paljastaa Cheekin rap-runoudesta ja haastatteluaineistoista, jotka tuotimme osana väitöstutkimustani Jare Tiihosen kanssa. Sovellan artikkelissani etenkin affektin käsitettä, jolla havainnollistan kognitiivisessa poetiikassa keskeistä kirjallisen kokemuksen prosessia. Tutkimusmenetelmäni on haastatteluaineiston ja aineistoa havainnollistavan sanoituksen analyysi, joka nojaa kognitiiviseen poetiikkaan (esim. Stockwell 2020). Haastatteluaineiston lisäksi tutkimusaineistonani on Cheekin kappale ”Jumala” (2017), joka on julkaistu suositussa Vain elämää -televisiosarjassa. Artikkelissani osoitan, että Cheekin rap-runoudelle on ominaista affektiivinen eetos, jossa tunnekokemukset ja niihin vaikuttavat poeettiset keinot nousevat keskeiseen rooliin. Kuten artikkelini kognitiiviseen teoriaan nojaten osoittaa, merkitykset rakentuvat tekijän, tekstin ja lukijan vuorovaikutteisessa prosessissa, jossa nämä kaikki vaikuttavat toisiinsa. Tässä prosessissa kirjallisuustieteessä perinteisesti korostetun tiedollisen ulottuvuuden rinnalle nousee vahvasti juuri tunteiden ulottuvuus. Tästä näkökulmasta rap voi tutkimuskohteena tarjota arvokkaita näkökulmia kirjallisuudentutkimukselle laajemminkin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Cheek
  topic: keywords
subject: rap
  topic: keywords
subject: kognitiivinen poetiikka
  topic: keywords
subject: luennat
  topic: keywords
subject: affektit
  topic: keywords
subject: tunteet
  topic: keywords
creator: Anna Pakarinen
rights: Copyright (c) 2025 Anna Pakarinen https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 40
ending page: 55
doi: 10.30665/av.144402

Suomen naiskirjallisuuden historia
type: item
subject: Haastattelut
  topic: section
subject: naiskirjallisuushistoria
  topic: keywords
creator: Viola Parente-Čapkova
rights: Copyright (c) 2025 Viola Parente-Čapkova https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-05-08
publication date: 2025-05-08
starting page: 84
ending page: 89
doi: 10.30665/av.159994

1900-luvun suomalaisen lastenkirjallisuuden ideologioiden jäljillä
type: item
description: Raita Merivirta 2024: Kolonialismia ilman siirtomaita? Kulttuurinen kolonialismi ja ”rotu” suomalaisessa lasten- ja nuortenkirjallisuudessa ja lapsille suunnatuissa lehdissä, 1900–1960. Turku: Turun yliopisto, 233 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: arvostelu
  topic: keywords
subject: kolonialismi
  topic: keywords
subject: kulttuurinen kolonialismi
  topic: keywords
subject: lasten- ja nuortenkirjallisuus
  topic: keywords
subject: suomalainen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: jälkikolonialismi
  topic: keywords
creator: Ennaliina Leiwo
rights: Copyright (c) 2025 Ennaliina Leiwo https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-10-09
publication date: 2025-10-09
starting page: 101
ending page: 104
doi: 10.30665/av.159958

Kirjallisuushistoria NYT!
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
subject: kirjallisuushistoria
  topic: keywords
creator: Saija Isomaa
creator: Kati Launis
creator: Viola Parente-Čapková
rights: Copyright (c) 2025 Saija Isomaa, Kati Launis, Viola Parente-Čapková https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-05-08
publication date: 2025-05-08
starting page: 3
ending page: 5
doi: 10.30665/av.159895