Gerontologia-lehti on Kasvun ja vanhenemisen tutkijat ry:n julkaisema tieteellinen aikakauslehti, jota on julkaistu vuodesta 1987 lähtien. Gerontologia on monitieteinen ja laajan lukijakunnan tavoittava lehti, joka käsittelee vanhenemista ja elämänkulkua erilaisista näkökulmista. Lehdessä julkaistaan sekä suomen- että ruotsinkielisiä tieteellisiä artikkeleita ja katsauksia sekä muita kirjoituksia gerontologian kaikilta osa-alueilta. Kirjoittajina on mm. terveystieteiden, yhteiskuntatieteiden, lääketieteen ja liikuntatieteiden edustajia. Artikkeleiden ja katsausten arvioinnissa käytetään referee-menettelyä, jossa käsikirjoitukset lähetetään kahdelle asiantuntijalle arvioitavaksi nimettöminä. Lehden tavoitteena on esitellä alan uutta tutkimustietoa, kehitystyötä ja alan kirjallisuutta sekä tarjota tilaa keskustelulle ja kritiikille. Gerontologia ilmestyy neljästi vuodessa. Lehti on saanut TSV:n kautta tieteellisen julkaisutoiminnan avustusta, jota opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää Veikkauksen tuotoista.
Ikääntyneiden arki perhekodeissa - havainnointitutkimus ympäristöstä, vuorovaikutuksesta ja toiminnasta
Ikääntyneiden perhehoidosta on kehittymässä merkittävä osa vanhuspalveluja. Tutkittua tietoa puuttuu siitä, miten perhehoidon arki rakentuu ikääntyneiden hyvinvoinnin näkökulmasta sekä millaisia mahdollisuuksia ja esteitä ympäristö ja vuorovaikutus luovat heidän toiminnalleen. Tutkimuksen aineisto koottiin havainnoimalla yhdeksässä perhekodissa asuvan 39 ikääntyneen asukkaan arkea ja perhekodin ympäristöä. Lisäksi perhehoitajat kuvasivat omien havaintojensa perusteella asukkaan tyypillistä käyttäytymistä arjen tilanteissa. Aineisto analysoitiin ristiintaulukoimalla käyttäen χ²-testiä ja tuloksia täydennettiin laadullisilla muistiinpanoilla. Tulokset osoittivat perhehoidon vahvuuksiksi asukkaan kohtaamisen ja vuorovaikutuksen sekä iäkkään tavallista kotielämää muistuttavan ympäristön. Perhekodeissa oli eroja. Yleisimpiä haasteita olivat asukkaan autonomian toteutuminen sekä fyysisen aktiivisuuden vähäisyys. Asukkaalle erityisen hyvää oloa tuottaneet tilanteet liittyivät perhehoitajan ohjaamaan toimintaan ja vuorovaikutukseen, etenkin silloin, kun ne tukivat asukkaan identiteettiä. Perhehoidossa tavoitellaan mahdollisimman tavanomaista perheelämää. Tulokset vahvistavat käsitystä perhehoidon sopivuudesta myös ikääntyneelle, jonka kognitiivinen toimintakyky on heikentynyt. Tulevaisuudessa perhehoitoa kehitettäessä tulee huomioida ikääntyneen toimintakyvyn, perhehoitajan valmiuksien ja tavanomaisen perheelämän tasapainon löytäminen. Everyday life of older adults in a foster care home – an observational study on environment, interaction, and activities Adult foster care for aging adults is becoming a significant part of elderly services. However, there is a lack of research-based knowledge on how everyday life in adult foster care is implemented from the perspective of well-being of older adults, and what kinds of opportunities and obstacles the environment and social interactions create for their activities. The research data was collected by observing the daily lives of 39 elderly residents living in nine adult foster care homes, as well as the environment of these homes. Additionally, adult foster carers described the residents’ typical behavior in everyday situations based on their own observations. The data were analyzed quantitatively, and the results were supplemented with qualitative notes. The results highlight the strengths of adult foster care as the personal interaction of caregivers with residents and the home-like environment that resembles ordinary domestic life. Differences were found between the homes. The most common challenges were the realization of resident autonomy and the low level of physical activity. Situations that brought particular well-being to the residents were related to activities and interactions guided by the care providers, especially when these supported residents’ identities. Adult foster care aims to offer as ordinary family life as possible. The results reinforce the view that adult foster care is also suitable for elderly individuals with reduced cognitive abilities. In the future development of adult foster care, it is important to find a balance between the elderly person’s functional abilities, the adult foster carers’ competencies, and the characteristics of ordinary family life.
Copyright (c) 2026 Minna Laine, Erja Rappe https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Yksin asuville muistisairauteen sairastuneille suunnatun ryhmätoiminnan arviointi – monimenetelmäinen pilottitutkimus
Muistisairauden alkuvaiheessa sairastuneella on monenlaisia tiedollisia ja sosiaalisia tarpeita, joihin palvelujärjestelmässä on pyritty vastaamaan erilaisilla toimintamalleilla ja tukimuodoilla. Toimintamalleja arvioivaa tutkimustietoa on kuitenkin ollut vasta vähän saatavilla. Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa tietoa muistisairauteen sairastuneille suunnatun ryhmätoiminnan tuloksista, hyväksyttävyydestä ja toteutettavuudesta. Tuttavapiiri-ryhmätoiminta on tarkoitettu yksin asuville 60 vuotta täyttäneille henkilöille, jotka ovat saaneet hiljattain muistisairauksiin kuuluvan diagnoosin. Tutkimuksen aineistona ovat ryhmätoimintaan osallistuneilta kerätyt alku-, seuranta- ja palautekyselyt sekä ryhmätoiminnan ohjaajien kirjoittamat päiväkirja-aineistot. Ryhmätoiminnan tuloksia arvioitiin yksinäisyyden, osallisuuden ja turvallisuuden kokemuksissa havaittujen muutoksien sekä ryhmätoimintaan osallistumiseen liittyvien kokemuksien osalta. Tutkimuksen tuloksien mukaan yksinäisyydessä tai turvallisuudessa ei tapahtunut muutoksia ryhmätoimintaan osallistumisen aikana, mutta osallisuuden kokemus vahvistui. Ryhmätoimintaan osallistuneet kokivat keskeisinä hyötyinä sosiaalisen tuen sekä sairauden kanssa elämiseen liittyvät uudet oivallukset. Osallistumisesta kieltäytymisen tai osallistumisen keskeyttämisen taustalla oli heikko toimintakyky tai sairauden eteneminen, ryhmätoiminnan vaikea saavutettavuus tai kiinnostuksen ja motivaation puute. Ryhmätoiminnan toteutettavuuden kannalta keskeiset tekijät liittyivät osallistujien fyysiseen tai kognitiiviseen toimintakykyyn sekä ryhmätapaamisten sisältöihin ja toteutukseen. Evaluation of a group activities targeted at people with cognitive impairment - a mixed-method pilot study In the early stages of cognitive impairment, people have a wide range of informational and social needs, which the service system has sought to address through different types of support. However, there is a lack of research evaluating these approaches. The aim of this study is to provide knowledge on the outcomes, acceptability and feasibility of group activities for people with memory disorders. Tuttavapiiri group intervention is for people aged 60 and over living alone who have recently been diagnosed with some form of cognitive impairment. The data consists of baseline, follow-up and feedback surveys collected from group participants, and diary entries written by the group facilitators. The outcomes of the intervention were evaluated in terms of changes in loneliness, social inclusion and sense of security, and experiences of participation in the group activities. Results show that there were no changes in loneliness or sense of security during participation in the intervention, but the experience of social inclusion was strengthened. The main benefits experienced by the participants were social support and new insights into living with the memory disorder. Refusal or drop-out was due to poor functional ability or disease progression, difficult access to intervention, or lack of interest and motivation. The main factors affecting the feasibility of group activities were the physical or cognitive functioning of the participants and the content and delivery of the group sessions.
Copyright (c) 2026 Hanna Ristolainen, Mirjami Ponsimaa, Teija Siipola, Elisa Tiilikainen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Iäkkäät ovat tyytyväisiä palveluasumispaikkaansa – mitkä tekijät ovat siihen yhteydessä?
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata asukaslähtöisiä tekijöitä, jotka ovat yhteydessä palveluasumisessa asuvien iäkkäiden asumistyytyväisyyteen. Tutkimus oli poikkileikkauksena toteutettava kyselytutkimus. Tutkittavat olivat Uudenmaan alueen palveluasumisyksiköissä asuvia iäkkäitä (n = 842). Vastaajista 86 prosenttia oli tyytyväisiä nykyiseen asuinpaikkaansa. Korkeampi ikä, hyvät sosiaaliset suhteet ja mielen hyvinvointi olivat yhteydessä parempaan asumistyytyväisyyteen. Vastaavasti yksinäisyys ja masennuksen kokemus olivat yhteydessä huonompaan asumistyytyväisyyteen. Asumistyytyväisyys oli parempi, mikäli iäkäs itse oli saanut osallistua asuinpaikkansa valintaan. Vaikka iäkkäiden asumispalvelut näyttäytyvät julkisessa keskustelussa usein kielteisessä valossa, ovat iäkkäät asukkaat kuitenkin valtaosin tyytyväisiä asuinpaikkoihinsa. Asumistyytyväisyys on tärkeä asumispalveluiden laadun mittari ja sen edistämiseksi tulisi työskennellä. Older residents are satisfied with their service housing – which factors are associated with this? The aim of the study was to describe factors associated with residential satisfaction among older people living in assisted living facilities. The study was a cross-sectional postal survey. The participants were older residents (n = 842) living in assisted living facilities in the Uusimaa region. Eighty-six percent of respondents were satisfied with their current place of residence. Higher age, good social relationships, and mental well-being were associated with better residential satisfaction. Conversely, loneliness and experiencing depression were associated with poorer residential satisfaction. Residential satisfaction was also improved if the older person had been involved in choosing their place of residence. Although residential care of older people is often viewed negatively in public discourse, most older residents are satisfied with their current living arrangements. Residential satisfaction is an important measure of the quality of housing services and should be actively promoted.
Copyright (c) 2026 Ulla L. Aalto, Anu Jansson, Annika Kolster, Laura Rautiainen, Timo Partonen, Timo Strandberg, Kaisu Pitkälä https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kun tutkijat tulevat kammioistaan ja vanhuus saa näkyä ja kuulua
Copyright (c) 2026 Jenni Kulmala https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Murtunut lonkka, menetetty kontrolli – inkontinenssin ennustetekijät ja seuraukset lonkkamurtuman saaneilla iäkkäillä naisilla
Copyright (c) 2026 Aino Hellman-Bronstein https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ylilääkäri Minna Löppönen Vuoden Geriatriksi 2026
Copyright (c) 2026 Jouko Laurila, Minna Löppönen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ikääntyneiden hoivavastuun siirtäminen läheisille – vanhan ratkaisun uudelleenlämmittely?
Copyright (c) 2026 Andrea Lorenz-Wende, Marjo Ring https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Arvokkuusterapia ennakoivassa palliatiivisessa vaiheessa: kiinnittymiskohdat ja eettiset reunaehdot ikääntyneiden hoidossa
Copyright (c) 2026 Viivi Lehdonvalo, Sini Heino https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Klikkaamalla kansalaiseksi: pohdintoja ikääntyneiden digitaidoista, digituesta ja osallisuudesta
Copyright (c) 2026 Viivi Korpela https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Valitaanko koti yhdessä? Yhteensovittamisen toimintamalli valinnanmahdollisuuden tueksi
Copyright (c) 2026 Minna Laine, Hannni Salo, Erja Rappe https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Eläkeaikaisen työssä ja työn kaltaisessa toiminnassa jatkamisen aikeet
Copyright (c) 2026 Katja Kokko, Kaisa Laukkanen, Tiia Kekäläinen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tutkijakoulusta ymmärrystä vanhuusiän syrjäytymiseen
Tarve, alttius vai kyky? Eläkeikäiset päijäthämäläiset terveyspalvelujen käyttäjinä
Artikkelissa tarkastellaan perusterveydenhuollon, yksityisen sektorin ja erikoissairaanhoidon avohoitopalvelujen käyttöä ja siihen vaikuttavia tekijöitä eläkeikäisten keskuudessa Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymän alueella vuonna 2012. Purolan ja Andersenin kehittämiä malleja hyödyntäen kysytään, missä määrin käyttöä selittävät tarvetekijöiden ohella hoitoon hakeutumista alttiuttavat ja mahdollistavat tekijät. Lisäksi analysoidaan perusterveydenhuollon ja yksityisten lääkäripalvelujen välistä suhdetta. Artikkeli perustuu Ikihyvä Päijät-Häme -seurantatutkimuksessa kerättyyn kyselyaineistoon sekä siihen yhdistettyihin terveyspalvelujen käyttöä kuvaaviin rekisteritietoihin. Tarkasteluvuonna tutkittavien (n= 2457) ikäjakauma ulottui 62:sta 86 vuoteen. Tutkimuksessa analysoidaan erikseen palvelujen käyttöastetta (vähintään yksi käynti) ja niiden toistuvaa käyttöä (vähintään 4 käyntiä) prosenttiosuuksien ja logististen regressiomallien avulla. Erikoissairaanhoidon avopalvelujen käyttö perustuu ensisijaisesti arvioituun hoidon tarpeeseen. Myös perusterveydenhuollon käyttöä selittävät ensisijaisesti tarvetekijät, mutta myös mahdollistavilla tekijöillä on vaikutusta. Yksityisten lääkäripalvelujen käytössä alttiuttavien ja mahdollistavien tekijöiden merkitys on tarvetekijöitä suurempi. Pääosa yksityislääkärien asiakkaista on käynyt samana vuonna myös terveyskeskuslääkärillä. Yksityiseltä sektorilta haetaan useimmiten perusterveydenhuoltoa täydentäviä erikoislääkärin palveluja. Abstract The article describes the use of primary health care, private health services, and public specialist care services among old-age pensioners in the Päijät-Häme hospital district in 2012. It investigates relations between public and private sectors and factors that predict the use of health care. The analysis is based on the models of health care use created by Ronald M. Andersen and Tapani Purola’s research team. The article is based on the survey data of longitudinal GOAL study complemented by register data describing health care use (N = 2457). Separate analyses were made both on those who had at least one consultation hours and on those who had frequent (at least four) consultation hours during a year. According to the results, the use of public specialist care was determined by an evaluated need for care. Use of primary care was mostly explained by need though the municipality of residence was significant, too. Consultations with private doctors, on the contrary, were related to predisposing characteristics and enabling resources of a person. Private sector didn’t replace public primary care, but usually complemented it: people looked from private sector for specialist’s services and consultations which they could not get in public primary care.
Copyright (c) 2022 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ikääntyvien päihdeongelmaisten naisten tuen tarpeet ja kotiin jalkautuvan päihdetyön mallin kehittäminen
Ikääntyneiden alkoholin käyttö yleistyy alkoholia käyttävien ikäpolvien vanhetessa. Vanhuspalveluiden ja päihdehuollon työntekijät ovat esittäneet huolen ikääntyneiden kasvavista päihdeongelmista. Tässä artikkelissa tarkastellaan ikääntyvien päihdeongelmaisten naisten elämätilanteita ja avun tarpeita sekä naisille kehitettyä kotiin jalkautuvan päihdetyön mallia. Tutkimusaineisto käsitti viiden iältään 65–71-vuotiaan Etelä-Suomessa kotona yksin asuvan naisen haastattelut. Aineiston analyysissa löytyi kolme pääteemaa: kotiin eristäytyminen, avun saamisen vaikeus ja toiveet kotiin vietävästä päihdetyöstä. Nämä toimivat päihdetyön mallin kehittämisen pohjana. Haastatellut naiset kokivat juomisestaan häpeää ja syyllisyyttä. Juomisen lisäksi liikuntarajoitteisuus ja sosiaalisten tilanteiden pelko rajoittivat avun hakemista. Päihdetyön jalkautuminen kotiin on tärkeää tilanteissa, joissa naiset eivät kykene lähtemään kodista ulos. Jalkautuvan päihdetyön malli yhdistää gerontologisen ja päihdetyön tietämyksen ymmärrykseen sukupuolen merkityksestä. Mallissa yhdistetään eri menetelmiä, kuten kotikäyntejä, palveluohjausta, moniammatillista verkostotyötä ja yhteistyötä läheisten sekä kolmannen sektorin kanssa. Mallin keskiössä on sosiaalityöntekijän ja ikääntyvän naisen kohtaaminen sekä työskentely naisen kotona. Toimintamalli soveltuu pienille paikkakunnille, joissa päihdetyö on osa yleistä sosiaaityötä. Abstract The use of alcohol is becoming more common among the aged as alcohol users are aging. Workers in elderly services and substance abuse work have expressed their concern over elderly people's increasing substance abuse problems. This article discusses the life situations and care needs of aged women with substance abuse problems and a home care model designed for these women. The research material consisted of five women aged 65–71 years and living alone in southern Finland. The analysis of the material produced three main themes: staying home in isolation, having difficulty getting help, and hoping to get home care for substance abuse. These themes served as a basis for developing the substance abuse work model. The women associated their drinking with feelings of guilt and shame. Home care for substance abuse is important in a situation where a woman can no longer leave her home. In addition to drinking, also reduced mobility and fear of social encounters prevented the women from seeking help. The model combines expertise on gerontological and substance abuse work with an understanding of the meaning of gender. The issue is approached from the perspective of gerontological substance abuse work. Home care for substance abuse is a combination of various methods including home visits, case management, multi-professional networking, and collaboration with close relatives and the third sector. The model focuses on encounters between social workers and aged women and on work in the client’s home. The model is suited for small localities where substance abuse care is part of social work.
ADHD-, Asperger- ja bipolaarioireyhtymien erityispiirteet vanhusväestössä
Kirjallisuuskatsauksessa tarkastellaan vanhusväestössä esiintyvien ADHD- ja Asperger-oireyhtymien sekä kaksisuuntaisen mielialahäiriön erityispiirteitä. Artikkelin lähdemateriaali on koottu pääosin kotimaisesta ja kansainvälisestä kirjallisuudesta sekä suomalaisista opinnäytetöistä. Lähdemateriaalin koonnin ongelmana on ollut luotettavien tutkimusten ja opinnäytetöiden vähäisyys sekä käytettyjen asiakasaineistojen pienuus ja hajanaisuus, minkä vuoksi aineistoa on täydennetty aiheeseen liittyvillä kotimaisten ja kansainvälisten luotettavana pidettyjen www-sivustojen materiaaleilla. Koottua materiaalia on analysoitu suhteessa kansainvälisiin tutkimuksiin. Tuloksissa kuvataan ikääntyneiden asiakkaiden tyypillisiä ADHD- ja Asperger-oireita, bipolaarisuuden erityishaasteita sekä näiden asiakasryhmien hoitoon ja kuntoutukseen soveltuvia toimintatapoja. Vanhuspalveluissa tarvitaan lisää tutkittua ja luotettavaa tietoa näistä erityisoireista ja -piirteistä, jotta näihin erityisryhmiin kuuluvat ikääntyneet ihmiset saavat paremmin erityispiirteitä huomioivaa, laadukasta ja hyvää hoitoa sekä kuntoutusta. Abstract The purpose of this review is to increase the awareness that older adults can also suffer from ADHD and Asperger’s syndrome in addition to bipolar disorder. ADHD and Asperger’s syndrome are generally connected to childhood and youth whereas bipolar disorder is commonly mixed with the neuropsychiatric symptoms of these syndromes. The review data was collected from recognized Finnish and international literature, theses, and specified Finnish and international www-pages. The problem of collecting data was scarcity of reliable research and small number of cases used in research, which led us to explore the reliable Finnish and rather trustable international www-pages. The collected material was analyzed in relation to international research, published in recognized scientific journals. In the results, the symptoms, everyday challenges and rehabilitation services of these client groups were described. Further research from the specific symptoms and characters of these disorders is needed to improve older adults´ care and rehabilitation.
Valinnanvapaus herättää myönteisiä mielikuvia, mutta on myös suuri yhteiskunnallinen kysymys
Organisaatiokulttuuri julkisissa ja yksityisissä hoivakodeissa
Pitkäaikaishoitoa monesta näkökulmasta Lontoossa
Aikuinen tytär isänsä talossa – isänsä hoivaajana
Kotitori: integroitu palveluohjausmalli yksityisen ja julkisen rajalla
Sosiaali- ja terveyspalveluiden kentältä on mahdollista tunnistaa entistä enemmän toimijoita ja palveluita, joihin perinteiset yksityisen tai julkisen määritelmät eivät enää sovi. Yksi esimerkki tämän kaltaisesta palvelusta on Tampereella vuonna 2009 aloittanut vanhojen ihmisten kotihoidon palveluohjauksesta ja palveluintegraatiosta vastaava Kotitori. Tutkimuskysymyksemme on, millainen palveluintegraation ja -ohjauksen muoto Kotitori on? Erityisesti kysymme, mitä tavoitteita Kotitorin perustamiseen liitettiin, sekä miten julkisen ja yksityisten toimijoiden tehtävät ja niiden väliset suhteet määrittyvät Kotitorin toiminnassa. Vastaamme tutkimuskysymyksiin analysoimalla Kotitorin perustamisasiakirjoja ja palvelun perustamisessa ja aloittamisessa keskeisesti vaikuttaneiden toimijoiden haastatteluita. Kotitorin toiminnassa julkisen ja yksityisen palvelun rajat ja tehtävät määritellään uudelleen. Se edustaa uudentyyppistä julkisrahoitteista palvelua, jossa yksityisen ja julkisen rajat sekoittuvat. Kotitori: Service integrator and case management model in between the public and private sectors Kotitori service integrator is a publicly funded, but privately produced service in the field of eldercare services. It is responsible for case management and service integration of homecare services for the elderly. It started in 2009 in the city of Tampere in Finland. It aims to combine the resources of public and private sectors to better meet the needs of elderly service users. We study in this article, what kind of service integration and case management service Kotitori is. Firstly, we ask, what goals were included in the foundation of the service integrator model. Secondly, how are the tasks and relations between public and private actors defined in Kotitori service model? The research data consists of interviews and municipal documents concerning the foundation of Kotitori service integrator model. We conclude that Kotitori represents a novel service integrator and case management service, in which the tasks and relations between public and private sectors are redefined.
Jotain uutta, jotain vanhaa, jotain lainattua - ikääntyneiden perhehoito Suomessa
Tässä artikkelissa tarkastellaan ikääntyneiden perhehoitoa, jolla tarkoitetaan ikääntyneen henkilön lyhyt-, osa-aikais- tai pitkäaikaishoitoa ja asumista perhehoitajan kodissa. Artikkelin tarkoituksena on tunnistaa tekijöitä, jotka ovat perhehoidon taustalla ja joiden varassa perhehoitoa kehitetään ikääntyneiden hoivan yhdeksi vaihtoehdoksi. Lisäksi artikkelissa tarkastellaan perhehoitoa hoivapoliittisena ratkaisuna julkisen ja yksityisen rajalla semiformaaliuden ja (de)domestikaation käsitteiden kautta. Aineistona käytetään eduskunnan täysistuntojen pöytäkirjoja sekä perhehoito- ja perhehoitajalakeja ja näiden lakien hallituksen esityksiä, joita analysoidaan Carol Bacchin WPR-metodin avulla. Tulosten mukaan ikääntyneiden perhehoidon kehittäminen perustuu yhtäältä oletuksiin siitä, että ikääntyneet haluavat asua omassa kodissaan mahdollisimman pitkään, ja toisaalta siihen, että kodinomainen palveluratkaisu on parempi niin ikääntyneelle itselleen ja julkiselle taloudelle kuin laitoshoito. Oletukset liittyvät ennen kaikkea kodin ja perheen ensisijaisuuteen hyvän hoivan järjestämisessä. Perhehoidon kehittämisessä ei problematisoida ikääntyneen omia valinnanmahdollisuuksia perhehoitoon pääsemisessä. Something new, something old, something borrowed – adult foster care for older people in Finland In this article, a new care and housing service called adult foster care for older people is examined by using Carol Bacchi’s WPR method. The purpose of this article is to identify and analyse the reasons behind the current enthusiasm to develop this service. In addition, adult foster care is analysed as a semiformal and domesticated political solution between public and private spheres. The data consists of proceedings of plenaries of the Finnish Parliament, the Act on Adult Foster Care, the Act on Adult Foster Carer, and proposals of the government. The results show that the development of adult foster care is based on the following assumptions: older people want to live in their own homes for as long as possible, and a home-like service solution is better both for older people themselves and for public economy than traditional long-term service. The main assumption is that home and family are essential in providing good care for older people. However, older peoples’ own freedom of choice is not problematised at all.
Yhteistoiminnallinen kehittäminen ikääntyneiden kuntoutuksessa
Yksinäisyys kotona asuvien iäkkäiden elämässä
Tässä artikkelissa kuvataan kotona asuvien iäkkäiden ihmisten kokemuksia yksinäisyydestään. Tutkimus on osa Satakunnan Vanhustuki ry:n Yksinäisyydestä aitoon kohtaamiseen -hanketta. Aineisto kerättiin haastattelemalla kymmentä, hankkeen ensimmäisen puolen vuoden aikana tavattua asiakasta. Haastattelut toteutettiin avoimina ja keskustelunomaisina. Ne nauhoitettiin, ja niistä pidettiin päiväkirjaa. Aineisto analysoitiin induktiivisesti teema-analyysillä. Haastateltavien keski-ikä oli 85 vuotta. He olivat yksin asuvia, leskeytyneitä, ja useimmat heistä olivat muuttaneet lähiaikoina uuteen asuinympäristöön. Heidän sosiaaliset suhteensa olivat harventuneet, terveys ja toimintakyky alentunut, ja lähes kaikilla oli ollut elämänhistoriassa haavoittavia kokemuksia. Yksinäisyyden kokemus vaihteli jatkuvasta yksinäisyydestä ajoittaiseen. Se ilmeni sekä emotionaalisena että sosiaalisena yksinäisyytenä. Osa haastateltavista korosti ihmisen omaa vastuuta elämästään ja myös yksinäisyydestään. Enemmistö heistä toivoi yksinäisyyteen apua ulkopuoliselta taholta, esimerkiksi asuinyhteisöltä, ystäviltä tai tuttavilta. Tulosten mukaan yksinäisyyteen yhteydessä olevien tekijöiden kasautuminen aiheuttaa yksinäisyyden kokemuksen. Haasteeksi yksinäisyyden lievittämiseen tähtäävissä interventioissa tulee näiden ikäihmisten uudelleen aktivointi ja elämänpiirin laajentaminen osallistaviin toimintoihin ja sosiaalisiin suhteisiin. Näitä interventioita tullaan tässä hankkeessa kehittämään yhdessä iäkkäiden henkilöiden kanssa. Loneliness in the lives of elderly people living at home This article describes the experiences of loneliness among elderly people living at home. The study is part of the project From Loneliness to Genuine Encounters carried out by the association Satakunnan Vanhustuki. The data were collected by interviewing ten clients encountered during the first six months. The interviews were open and conducted as conversation. The interviews were audiotaped and diary notes were taken. The material was analysed inductively using thematic analysis. The average age of the interviewees was 85 years. They lived alone, were widows/widowers, and most of them had recently moved to a new residence. Their social relationships had become fewer, their health and functional ability had decreased, and nearly all of them had at some point had hurtful life experiences. The experience of loneliness varied from constant to occasional. It manifested as both emotional and social loneliness. Some of the interviewees underlined individuals' responsibility for their own lives as well as for their loneliness. The majority wished they could get help with loneliness from an outside party, such as the community where they lived, friends or acquaintances. According to the findings, the accumulation of factors associated with loneliness causes people to experience loneliness. Activation of these elderly people and widening their life spheres to include participatory activities and social relationships poses a challenge for interventions aimed at reducing loneliness. Within this project, such interventions will be developed in collaboration with the elderly people themselves.
Kokonaisvaltaisuus ja läheisverkostot mukaan ikäihmisten palveluihin
Isovanhemmuus - uusi mahdollisuus vanhemmuuteen