Gerontologia-lehti on Kasvun ja vanhenemisen tutkijat ry:n julkaisema tieteellinen aikakauslehti, jota on julkaistu vuodesta 1987 lähtien. Gerontologia on monitieteinen ja laajan lukijakunnan tavoittava lehti, joka käsittelee vanhenemista ja elämänkulkua erilaisista näkökulmista. Lehdessä julkaistaan sekä suomen- että ruotsinkielisiä tieteellisiä artikkeleita ja katsauksia sekä muita kirjoituksia gerontologian kaikilta osa-alueilta. Kirjoittajina on mm. terveystieteiden, yhteiskuntatieteiden, lääketieteen ja liikuntatieteiden edustajia. Artikkeleiden ja katsausten arvioinnissa käytetään referee-menettelyä, jossa käsikirjoitukset lähetetään kahdelle asiantuntijalle arvioitavaksi nimettöminä. Lehden tavoitteena on esitellä alan uutta tutkimustietoa, kehitystyötä ja alan kirjallisuutta sekä tarjota tilaa keskustelulle ja kritiikille. Gerontologia ilmestyy neljästi vuodessa. Lehti on saanut TSV:n kautta tieteellisen julkaisutoiminnan avustusta, jota opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää Veikkauksen tuotoista.
Iäkkäiden syöpäpotilaiden määrän lisääntyminen haastaa hoitojärjestelmän toimintaa
Copyright (c) 2025 Hanna Kerminen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Omaishoitajien kuormittuneisuus sekä lääkehoidon ongelmat – interventiotutkimus ikääntyneille omaishoitajille ja -hoidettaville
Lääkehoidon ongelmat ovat iäkkäillä yleisiä, mutta aiheesta tiedetään melko vähän omaishoidon kontekstissa. Omaishoitajilla on keskeinen rooli omaishoidettaviensa lääkehoidon toteuttamisessa. Aiempi lääkehoidon toteuttamista ja lääkehoidon ongelmia selvittänyt tutkimus on keskittynyt lähinnä omaishoidettavaan, mutta myös omaishoitajan tilanne olisi syytä huomioida. Tutkimuksen tavoitteena oli tunnistaa lääkehoidon ongelmia iäkkäillä omaishoitajilla ja omaishoidettavilla, arvioida omaishoitajien kuormittuneisuutta sekä selvittää heidän kokemuksiaan lääkehoidon toteuttamisesta. Tutkittaville toteutettiin kotikäyntinä farmaseutin tekemä lääkehoidon arviointi sekä kartoitettiin lääkehoidon onglemia LOTTA-listan ja omaishoitajien kuormittuneisuutta COPE-indeksin avulla. Tutkimukseen osallistui kymmenen omaishoitaja-hoidettava-paria. Jokainen omaishoitaja oli mukana hoidettavansa lääkehoidon toteuttamisessa, ja omaishoitajat kokivat pärjäävänsä hyvin tehtävässään. Omaishoitajista 60 prosenttia oli kuormittuneita. Lääkehoidon ongelmia tunnistettiin lähes jokaisella tutkittavalla, ja yleisin ongelma oli lääkkeiden aiheuttamat haittavaikutukset. Tutkittavien raportoimat lääkitysriskit olivat pääosin yhteneväisiä ammattilaisen arvion kanssa. Lääkehoidon ongelmat olivat yleisiä iäkkäillä omaishoitajilla ja omaishoidettavilla. Omaishoitajat ovat kuormittuneita, mutta lääkehoito ei ole kuormittuneisuuden pääasiallinen aiheuttaja. Tutkimukseen osallistuneet kokivat lääkehoidon toteuttamisen sujuvan hyvin. Drug-related problems and caregiver burden with elderly family caregivers and their care recipients - intervetion study Drug-related problems are common with older adults but knowledge about the topic regarding to family caregiving is quite limited. Family caregivers have an important role of managing their loved one's medications. Previous studies have mainly focused on the care recipient's medication, but attention should also be paid to the caregiver's situation. The aims of this study were to identify drug-related problems with elderly family caregivers and their care recipients, assess caregiver burden, and to clarify caregivers' experineces on managing mediation. A pharmacist-led medication review was carried out for all participants through a home visit. Drug-related problems were surveyed with the LOTTA-checklist and caregiver burden was evaluated with COPE-index. Ten caregivers and their recipients participated in this study. All caregivers played a role in managing their care recipient's medication and they mainly experienced they handled this task well. 60 % of the carers experienced caregiver burden. Nearly all participants experienced drug-related problems, the most common of which were drug-induced adverse effects. Self-assessed medication risks were mainly consistent with the pharmacist's findings. Drug-related problems are common with elderly family caregivers and their care recipients. Caregivers often experience caregiver burden but medication management does not appear to be its main source. The caregivers in this study felt that they are coping well with medication management.
Copyright (c) 2025 Annamari Korpilahti, Miia Tiihonen, Jenni Isotalo, Markus Råback https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Miten helpottaa pienituloisten ikääntyneiden asemaa? Ratkaisuja vanhusasiavaltuutetun webinaaria varten kerätyistä vastauksista
Copyright (c) 2025 Vilhelmiina Lehto-Niskala, Elisa Virkola, Päivi Topo https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Vanhuuden estetiikka – arjen herkkyys taiteellisen tutkimuksen ytimessä
Copyright (c) 2025 Kanerva Kartano https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Aktiivisuutta ja haavoittuvuuksia – kanssatutkimus kotona asuvien ikääntyneiden arjen sujuvuudesta ja palveluista
Väestön ikääntyessä ja toimintakykyisten elinvuosien lisääntyessä ikääntyneiden odotetaan pärjäävän kotonaan pidempään. Huomion kohdistuessa paljon tukea tarvitsevien asiakkaiden palvelujen organisointiin jäävät kotona itsenäisesti asuvat ikääntyneet usein hyvinvointipalvelujen järjestämistä koskevan keskustelun ulkopuolelle. Tämä voi johtaa tilanteeseen, jossa heidän avuntarpeensa jäävät tunnistamatta. Tarkastelimme tutkimuksessamme kotona itsenäisesti tai vähäisten palvelujen turvin asuvien ikääntyneiden kokemuksia arjen sujuvuudesta ja palveluista. Aineisto koostui neljän eläkeikäisen kanssatutkijan toteuttamista vertaishaastatteluista. Teema-analyysin avulla tunnistimme aineistosta neljä teemaa: oman kodin ja kotona asumisen merkityksellisyys, kotona pärjäämisen (r)ajallisuus, monimuotoiset ja muuttuvat verkostot sekä palvelut - arjen yhteispeli? Teemat tuovat esiin arjen sujuvuutta kannattelevia mutta myös arkeen haavoittuvuutta tuottavia tekijöitä. Tulokset antavat viitteitä siitä, että integroituvan palvelujärjestelmän aukkoihin eivät putoa vain paljon palveluja tarvitsevat asiakkaat. Myös osa kotona itsenäisesti tai vähäisten palvelujen turvin asuvista ikääntyneistä voi jäädä vaille tarvitsemaansa tukea. Tutkimus nostaa esiin hyvinvointipoliittisesti tärkeitä huomioita integroituvan palvelujärjestelmän kehittämiseksi kohti kokonaisvaltaisempaa ja yksilölliset avuntarpeet paremmin tunnistavaa suuntaa, jossa myös ikääntyneiden kokemusperäinen asiantuntijuus tulee huomioiduksi. Activity and vulnerabilities - co-research on the everyday life and services of older adults living at home As the population ages and the number of years lived with functional capacity increases, older adults are expected to live at home for longer. However, when attention is focused on organising service for clients with extensive support needs, older adults living independently at home are often excluded from discussions concerning the organisation of welfare services. This may lead to situations where their need for support goes unrecognised. In this study, we explored the experiences of older adults living independently or with limited services at home, focusing on the smoothness of everyday life and the role of services. The data consisted of peer interviews conducted by four older co-researchers. Through thematic analysis, we identified four themes in the data: the significance of home and living independently at home, the temporal and functional limits of living at home, diverse and changing social networks, services - collaborative practices in everyday life. These themes reveal factors that support the smoothness of everyday life, as well as factors that contibute to its vulnerability. The findings suggest that it is not only clients with extensive service needs who fall through the gaps in an integrated welfare system. Some older adults living independently or with limited services at home may also be left without the support they need. The study raises welfare policy-relevant considerations for developing an integrated service system towards a more holistic and individually responsive approach - one that also acknowledges the experiental expertise of older adults.
Copyright (c) 2025 Kirsi Ilola, Sinikka Katila, Paavo Mansikkamäki, Kyllikki Markkula, Seija Niemonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Vanhuus-, sosiaali- ja terveysalan järjestöjen kehittämistyö yhdistää tutkimuksen ja käytännöt
Copyright (c) 2025 Suvi Fried, Tiina Etelämäki https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Positiointiteoreettinen ja rakenteellisen haavoittuvuuden näkökulma iäkkäiden naisten kerrontaan taloudellisesta tilanteestaan
Tarkstelemme artikkelissamme iäkkäiden yksin asuvien naisten kokemuksia taloudellisesta tilanteestaan. Kysymme, millaisia taloudelliseen tilanteeseen liittyvä tarinalinjoja haastateltavien puheessa ilmenee, miten haastateltavat asemoivat itseään ja toisia sekä mitä taloudellisiin tilanteisiin liittyvät tarinalinjat ja positiot kertovat köyhyydestä rakenteellisen haavoittuvuuden näkökulmasta katsottuna. Tutkimusaineisto koostuu kahdeksan 74–91-vuotiaan naisen, gerontologisen sosiaalityön ja diakoniatyön asiakkaan, teemahaastatteluista. Analyysin tukena käytimme positiointiteoriaa (Harré & Moghaddam 2003) ja rakenteellisen haavoittuvuuden käsitettä (Kuronen ym. 2021; Virokannas 2025). Iäkkäiden naisten taloudellista tilannetta määrittivät eläketulot, omaisuus, tulonsiirrot, velat, arjen menot ja ihmissuhteet. Identifioimme tutkimusaineistosta niukkuuden, taloudellisen epätasa-arvoisuuden ja hyväksikäytön, pärjäämisen ja auttamisen tarinalinjat. Naisten positiot rakentuivat pienen taloudellisen liikkumavaran kontekstissa, mikä oli seurausta esimerkiksi nuoruuden koulutusmahdollisuuksien puuttumisesta, varhaisesta työkyvyttömyydestä tai matalapalkka-aloilla työskentelystä. Osalla naisista oli jonkin verran omaisuutta tai säästöjä, mutta osalla heistä oli myös velkaa. Taloudelliseen tilanteeseen liittyvät ihmissuhteet joko kuormittivat tai kannattelivat naisten positiota. Iäkkäiden naisten kokemukset taloudestaan näyttäytyivät pääosin tyytyväisyytenä taloudellisesta niukkuudesta huolimatta, mutta taloudellinen tilanne näyttäytyi myös osattomuutena. A positioning theory and structural vulnerability perspective on older women's accounts of their financial situation In our article, we examine the experiences of older women living alone ragarding their financial situation. We ask what kind of story lines related to financial circumstances emerge in the interviewees' speech, how the interviewees position themselves and others, and what these story lines and positions reveal about poverty from the perspective of structural vulnerability. The research data consists of thematic interviews with eight women aged 74-91 who are clients of gerontological social work and church-based diaconal work. To support our analysis, we used positioning theory (Harre & Moghaddam 2003) and the concept of structural vulnerability (Kuronen et al. 2021; Virokannas 2025). The financial situation of older women was determined by pension income, assets, social benefits, debts, everyday expenses, and relationships. We identified storylines of scarcity, economic inequality, and exploitation, as well as storylines of coping and helping. Women's positions were constructed in the context of limited financial flexibility, which was a result of, for example, lack of educational opportunities in youth, early disability, or working in low-wage sectors. Some women had some assets or savings, but some also had debts. Relationships related to their financial situation either burdened or supported women's positions. The experiences of older women regarding their finances were mostly characterised by satisfaction despite financial scarcity, but the financial situation also appeared as a form of exclusion.
Copyright (c) 2025 Marjo Outila, Eeva Rossi, Pia Skaffari https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Vanhuuden yhteiskuntatutkijat tabuisille rajoille
Copyright (c) 2025 Anna Ilona Rajala https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kivat housut ja muita keinoja vaikeisiin kohtaamistilanteisiin muistisairaanhoidossa
Copyright (c) 2025 Jenny Paananen, Riku Laakkonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
“Pitää osata puhua, ohjata, kuunnella ja omata pikkusen näyttelemisen taitoa” – Ikääntyneiden etäkotihoitotyön edellyttämät taidot ja osaaminen ammattilaisten kokemana
Ikääntyneille suunnattu etäkotihoito tulee lisääntymään voimakkaasti tulevina vuosina. Tämän takia tutkittua tietoa etäkotihoitotyöhön liittyvien hyvien käytäntöjen ja koulutuksen tueksi tarvitaan lisää. Tässä tutkimuksessa tarkastelen, millaista osaamista etäkäynneillä tarvitaan sekä miten etäkäyntien toteuttamiseen käytetty teknologia vaikuttaa ammattilaisen ja asiakkaan väliseen vuorovaikutukseen. Tutkimusaineisto koostuu kahdella hyvinvointialueella keväällä 2024 tehdyistä laadullisista teemahaastatteluista (N=12). Olen analysoinut aineiston käyttäen laadullista sisällönanalyysia. Tulosten mukaan etäkäynnin toteuttamiseen tarvitaan seuraavia taitoja ja osaamista: 1) uuden omaksuminen, 2) suostuttelutaidot, 3) tekninen osaaminen ja ohjeistaminen, 4) läsnäoleminen digitaalisessa vuorovaikutusympäristössä, 5) etähavainnointi ja -arviointi sekä 6) hyvien vuorovaikutustaitojen hallinta. Sekä etäkäyntiteknologian käyttöönotto että etäkontakti ovat haavoittuvaisia prosesseja, joihin vaikuttavat muun muassa relationaalisuuteen, itse teknologiaan ja sanattomaan viestintään liittyvät tekijät. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää etäkotihoitotyön tekemiseen liittyvän koulutuksen suunnittelun tukena. "You need to be able to talk, guide, listen and have a bit of acting skill" - Skills and competences required for working with older people in remote home care as experienced by professionals Remote home care for older adults will increase strongly in the coming years. As a result, more research data are needed to support good remote care practices and training in this field. In this study, I explore the experiences and perceptions of professionals working in the elder care sector. I ask what kinds of skills are needed in remote visits and how the technology used shapes the interaction between the professional and the client. The research material consists of thematic interviews (N=12) conducted in two wellbeing services counties in spring 2024. The data have been analysed using qualitative content analysis. The results show that the following skills and competences are needed for conducting remote home visits: 1) adopting new ways of working, 2) persuasion skills, 3) technical and guiding skills, 4) the ability to be present in a digital interaction environment, 5) remote observation and assessment, and 6) good interaction skills. Both the implementation of remote technology and the remote contact are vulnerable processes, influenced by factors such as relationality, the technology itself and non-verbal communication. The results of this study can be utilised to develop training in remote home care.
Copyright (c) 2025 Hanna Varjakoski https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kehittämispuheiden takana talouskeskeisyyttä ja hiljaisuutta ‒ Ikäihmisten perhehoito vanhushoivapoliittisten asiakirjojen näkökulmasta
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää millä tavalla vanhushoivapolitiikkaa ohjaavissa asiakirjoissa kuvataan ikääntyvien henkilöiden perhehoitoa ja kuinka perhehoidon palvelumallia niissä perustellaan. Dokumenttiaineiston muodostivat vanhushoivapolitiikkaa ohjaavat asiakirjat vuosilta 2014–2024. Induktiivisen teema-analyysin avulla analysoitiin ikääntyvien henkilöiden perhehoitoa kuvaavia asiakirjoja (n=31). Teemoittelua ohjasi tulkitseva politiikka-analyysi. Perhehoitoon liittyvät teemat olivat: perhehoidon jatkuvuuden turvaaminen, taloudellistettu perhehoito, perhehoitajien hyvinvointia tukeva toiminta ja ikääntyvien henkilöiden hyvinvointi. Aineistossa kuvattiin perhehoitoa palvelumallina, jota on tarpeen kehittää ja laajentaa. Kehittämis- ja laajenemistarve liittyy huoleen yhteiskunnan palvelurakenteen kestävyydestä tarjota riittävästi hoiva- ja asumispalveluita ikäihmisille. Yksi kehittämisen näkökulma on, että sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön ja perhehoitajan välisen yhteistyön ajatellaan tukevan paikallaan ikääntymisen politiikkatavoitetta. Perhehoidon tarpeellisuutta perusteltiin erityisesti taloudellisilla syillä: perhehoito tuottaa ikääntyville ihmisille monipuolisia ja edullisempia ratkaisuja kuin muut vaihtoehdot. Analyysi osoitti, että perhehoidon tarvitsijoiden eli ikääntyvien henkilöiden näkökulma jää vähäiselle huomiolle. Tarvitaan lisää tietoa perhehoidon vaikuttavuudesta ja erityisesti siitä, miten ikäihmisten yksilölliset tarpeet tulevat huomioiduksi. Behind the development talk, economic emphasis and silences ‒ Foster care for older people from the perspective of elder care policy The aim of the study was to examine how foster care for older people is described in the elder care policy documents as well as how the service model of foster care is justified in these documents. The documentary material consisted of elder care policy documents for older people published between 2014 and 2024. These 31 documents about foster care for older people were analysed using inductive thematic analysis, which was guided by interpretative policy analysis. The themes that were identified from the data included ensuring the continuity of foster care, financing foster care, activities supporting the well-being of foster carers, and the well-being of older people. Foster care was portrayed as a service model that requires further development and expansion. This need for development was attributed to concerns about how to ensure the sustainability of societal services, such as care and housing services for older people. One aspect of development highlighted was the importance of fostering co-operation between social and health care staff and foster carers. This collaboration is considered to support the objective of the ageing-in-place policy. Foster care was described as a service that offered older people more varied and cost-effective solutions compared to other options. The analysis revealed limited attention to the perspective of older people who require foster care services. However, more information is needed regarding the effectiveness of foster care, particularly in terms of addressing the individual needs of elderly people.
Copyright (c) 2025 Satu Jokitulppo, Sini Eloranta, Erja Rappe, Outi Jolanki https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Iäkkäiden toimintakyky ja koettu avuntarve Suomessa – Terve Suomi -tutkimuksen tuloksia
Hyvä toimintakyky lisää hyvinvointia mahdollistamalla mieluisien asioiden tekemisen ja itsenäisen elämisen vanhana. Kuvaamme tutkimuksessamme 65 vuotta täyttäneen väestön itseraportoitua fyysistä, psyykkistä, kognitiivista ja sosiaalista toimintakykyä, aistitoimintoja, perus- ja arkitoimintoja, internetin käyttöä, avun tarvetta sekä rajoitteiden kasautumista ikä- ja sukupuoliryhmittäin. Tutkimus perustuu Terve Suomi 2022–23 -tutkimuksen kyselyaineistoon. Toimintarajoitteet olivat verrattain harvinaisia 65–69-vuotiaiden ikäryhmässä yleistyen iän myötä. Yleistymisen nopeus vaihteli: esimerkiksi liikkumisrajoitteet kymmenkertaistuivat nuorimmasta vanhimpaan (90+) ikäryhmään, mutta psyykkisen kuormittuneisuuden yleisyys säilyi melko tasaisena eri ikäryhmissä. Toimintarajoitteet kognitiivisella ja sosiaalisella osa-alueella, aistitoiminnoissa sekä perus- ja arkitoiminnoissa yleistyivät selvemmin vasta 80. tai 90. ikävuodesta alkaen. Naisilla rajoitteet perus- ja arkitoiminnoissa, aistitoiminnoissa, liikkumiskyvyssä sekä internetin käytössä yleistyivät iän myötä miehiä jyrkemmin. Sukupuolieroa ei havaittu osallisuuden kokemuksessa, ja kognitiiviset ongelmat olivat yleisempiä miehillä. Iäkäs väestö on toimintakyvyltään moninainen, ja kaikissa ikäryhmissä on sekä hyvin että heikommin pärjääviä. Toimintakyvyn edistäminen ja tuen kohdentaminen sitä tarvitseville on yhteiskuntapolitiikan keskeinen tehtävä nopeasti ikääntyvässä Suomessa. Self-reported functioning and need of help of older people in Finland – results from the Healthy Finland Survey Good functional ability increases well-being by enabling people to do things they like and to live independently in old age. We describe physical, psychological, cognitive, and social functioning, sensory functions, basic and everyday activities, internet use and need for assistance, and the accumulation of limitations in the population aged 65 and over by age and gender. The study is based on the Healthy Finland 2022–2023 survey. Functional limitations were relatively rare in 65–69-year-olds, but increased with age. However, the rate of increase varied by domain of functional ability: mobility limitations increased tenfold from the youngest to the oldest age group (90+), but psychological distress remained fairly constant across age groups. Limitations in cognitive, social and sensory functioning and in activities of daily living became more prevalent only after the age of 80 or 90. In women, the age-related change was steeper than in men in activities of daily living, sensory functions, mobility, and internet use. No difference between men and women was found in social participation, and cognitive problems were more prevalent in men. The elderly population is diverse in functional ability, with both high and low performers in all age groups. Promoting functioning and targeting support to those who need it is a key task of public policy in the rapidly ageing Finnish population.
Copyright (c) 2025 Päivi Sainio, Marja Holm, Teija Hammar, Katja Ilmarinen, Marjaana Pennanen, Anna-Mari Aalto, Katri Sääksjärvi, Seppo Koskinen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ylilääkäri Pauliina Pippola Vuoden Geriatriksi 2025
Copyright (c) 2025 Toimitus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tutkimustieto ikääntyneiden terveyden edistämisen hyödyistä lisääntyy – pidetään ennaltaehkäisyn ja hyvinvoinnin tukemisen puolta
Copyright (c) 2025 Jenni Kulmala https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Muistisairasta puolisoaan hoitavien iäkkäiden omaishoitajien yksinäisyys
Muistisairaan läheisen hoitaminen kuormittaa monella tavalla omaishoitajan arkea. Iäkkäiden, muistisairasta puolisoaan hoitavien omaishoitajien yksinäisyydestä tiedetään kuitenkin suhteellisen vähän. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, onko omaishoitajan kokema yksinäisyys yleisempää tai erilaista, mikäli omaishoitoa saavalla puolisolla on muistisairaus, ja ilmeneekö omaishoitajan yksinäisyys erityisesti sosiaalisen tai emotionaalisen yksinäisyyden ulottuvuuksien kautta. Aineistona oli yksinäisyyttä kokevien yli 65-vuotiaiden omaishoitajien otos (n=596) laajemmasta kyselytutkimuksesta (N=954). Tulosten mukaan muistisairasta puolisoaan hoitavat omaishoitajat kokivat yksinäisyyttä selvästi useammin kuin muista syistä puolisoaan hoitavat omaishoitajat. He kokivat itsensä useammin myös täydellisen yksinäisiksi ja kokivat selvästi useammin omaishoitajuuden itsessään aiheuttavan yksinäisyyttä. Sosiaalinen yksinäisyys oli molemmissa ryhmissä yleisempää kuin emotionaalinen yksinäisyys, mikä näkyi voimakkaana kaipuuna muiden ihmisten seuraan. Emotionaalista yksinäisyyttä muistisairasta puolisoa hoitavat omaishoitajat kokivat selvästi useammin myös puolisonsa seurassa. Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää kehitettäessä omaishoitajien tukipalveluita. Muistisairasta puolisoa hoitavilla omaishoitajilla parisuhde ei välttämättä suojaa yksinäisyydeltä, vaan tarvitaan psykososiaalista tukea palvelujärjestelmältä. Loneliness of older caregivers caring for their spouse with dementia Caring for a loved one with dementia is stressful and limits the caregiver’s daily life in many ways. However, relatively little is known about the experience of loneliness among older caregivers caring for their spouse with dementia. The purpose of this study was to find out whether the loneliness experienced by the caregiver is more common or different if the person receiving care has dementia, and whether the loneliness of the caregiver manifests through the dimensions of social or emotional loneliness. The data consists of a sample (n=596) of caregivers over 65 who often, sometimes, or rarely experience loneliness. The results of the study showed that caregivers caring for their spouse with dementia felt lonely more often than caregivers caring for their spouse for other reasons. Those caring for a spouse with dementia felt more often than others that caregiving in itself caused loneliness. In both groups, social loneliness was more common than emotional loneliness. Emotional loneliness, especially loneliness in the company of the spouse, was more prevalent among the caregivers caring for a spouse with dementia. Research results can be used when developing support services for older caregivers. It is particularly important to note that for caregivers caring for a spouse with dementia, the relationship and the closeness of the person receiving care do not necessarily protect against experiences of loneliness; instead, they also need psychosocial support from the service system.
Copyright (c) 2025 Marjut Lemivaara, Jenni Kulmala, Mari Aaltonen, Jari Pirhonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kokemuksia oppimispäiväkirjojen käytöstä oppimisen arvioinnissa lääketieteen opiskelijoiden geriatrian opetuksessa
Copyright (c) 2025 Maria Nuotio https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Systeeminen malli ja suhdeperustainen käytäntö gerontologisessa sosiaalityössä ja sosiaaliohjauksessa
Copyright (c) 2025 Mia Niemi, Tiina Soukiala https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ikääntyneen turvallinen lääkehoito vaatii moniammatillista yhteistyötä
Copyright (c) 2025 Jasmin Paulamäki, Hanna Kerminen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ikääntyvien transfeminiinien seksuaalisuuden huomioiminen sosiaalipalveluissa
Copyright (c) 2025 Elli-Noora Nevalainen, Hilkka Lydén https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Etäpalvelut lievittämässä kotihoidon asiakkaiden yksinäisyyttä
Copyright (c) 2025 Päivi Sanerma, Tuula Mikkola, Joona Koistinen, Panu Karhinen, Marjatta Komulainen, Sanna Saikko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Hyvinvointialueiden säästötoimet kohdistuvat välijohtoon ‒ Kapenivatko ”leveät hartiat” jo liikaa?
Copyright (c) 2025 Riitta Räsänen, Kari Jaatinen, Tapio Mäkelä https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Muistisairaan ihmisen autonominen toimijuus
Copyright (c) 2025 Henna Nikumaa https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tapaturmien ehkäisy sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten perustutkintokoulutuksessa ‒ tuloksia pilottikyselystä
Copyright (c) 2025 Tuija Ylitörmänen, Maria Nuotio, Marja Äijö, Riitta Koivula https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Iäkkäiden erityisen tuen tarpeen määrittyminen sosiaalityöntekijöiden ja palveluohjaajien kuvauksissa työstään
Tarkastelemme tutkimuksessamme iäkkäiden palveluissa toimivien sosiaalityöntekijöiden sekä asiakas- ja palveluohjaajien kuvauksia asiakkaiden erityisen tuen tarpeesta. Kysymme, millaisia erityisen tuen tarpeen piirteitä sosiaalityöntekijöiden sekä asiakas- ja palveluohjaajien ryhmäkeskusteluista on tunnistettavissa. Aineistona on viisi asiakas- ja palveluohjaajien sekä seitsemän gerontologisten sosiaalityöntekijöiden ryhmäkeskustelua. Analysoimme aineistot teoriasidonnaisen sisällönanalyysin avulla. Tulosten mukaan erityisen tuen tarve määrittyy asiakkaiden erityisten elämäntilanteiden, erityisten palveluiden sekä työnjaon kysymysten kautta. Eettistä harkintaa vaativat tilanteet nivoutuvat kaikkiin edellä mainittuihin erityisen tuen tarpeen ulottuvuuksiin. Koska erityisen tuen tarve on sidoksissa kunkin asiakkaan elämäntilanteisiin, tarpeisiin ja palveluihin, käydään käsitteestä jatkuvaa neuvottelua, eikä sitä ole mahdollista määritellä niin tarkkarajaisesti ja yksiselitteisesti, että tulkinnoille ei jäisi sijaa. Tästä huolimatta erityisen tuen tarpeen määrittelyyn on syytä kiinnittää huomiota ja keskustelua siitä jatkaa, jotta iäkkään oikeus sosiaalityön palveluihin toteutuisi yhdenvertaisesti kaikilla hyvinvointialueilla Suomessa. Definitions of complex needs of older people in social workers' and care managers' descriptions of their work The study examines definitions of complex needs in interview speech of care managers and social workers working in elderly care services. We are interested in the attributes of complex needs that can be identified from focus group discussions with care managers and social workers. The data consists of focus group discussions: five with care managers and seven with gerontological social workers. The materials were analyzed using content analysis, which combined data-driven insights with existing research knowledge. The results show that the concept of complex needs was related to complex life situations, special services, and the distribution of work between professionals. The concept of complex needs is subject to ongoing negotiation and cannot be defined so precisely as to leave no room for interpretation. Nevertheless, it is important to continue discussing the definition of complex needs to ensure that the older adults’ right to social work are realized equally across Finland.
Copyright (c) 2025 Eeva Rossi, Tiina Soukiala, Riitta-Liisa Kinni https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Gerontologian alan tutkimusartikkelisi lähdössä tieteelliseen lehteen? ‒ Pohdi näitä vielä hetki!
Copyright (c) 2025 Timo Strandberg https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ikääntymisen lukutaito ‒ yksilön, yhteisön ja yhteiskunnan voimavara
Copyright (c) 2025 Anniina Tohmola, Sinikka Lotvonen, Reetta Saarnio, Heidi Siira https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Koulutusintervention vaikuttavuus hoitajien persoonakeskeisen hoitotyön kompetenssiin
Copyright (c) 2025 Mari Pakkonen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ikäystävällisyyden arviointimenetelmät: monipuolinen tiedonarviointi näkyväksi päätöksentekoa ohjaaviin dokumentteihin
Copyright (c) 2025 Kaisa Heiskanen, Jere Rajaniemi, Kristina Tiainen, Erja Rappe, Outi Jolanki, Anu Siren https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Pohdintaa ikäihmisten elämän monimuotoisuudesta Suomessa
Copyright (c) 2025 Kaija Suonsivu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0