J@rgonia on vuonna 2003 perustettu, vertaisarvioitu ja JUFO-luokiteltu avoin tieteellinen verkkolehti, joka on tarkoitettu kulttuureja, historiaa ja perinnettä tutkivien väitelleiden tutkijoiden ja väitöskirjatutkijoiden julkaisukanavaksi.
Historian ja etnologian laitoksen tutkijat ry, Jyväskylän Historiallinen Yhdistys ry
Sukupuolen joustavuudesta sekä joustamattomuudesta 2020-luvun Suomessa
Arvio teoksesta Hämäläinen, Niina, Tarja Kupiainen & Riikka Taavetti, toim. Joustavat sukupuolet – muuntuvat merkitykset. Kalevalaseuran vuosikirja 103. SKS. 2024. 334 s. ISBN 9789518588941.
Copyright (c) 2025 Ylikotila, Anna-Kaisa https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Liikuntakulttuurin historiaa ja toivottua tulevaisuutta luotaamassa
Arvio teoksesta Lidman, Satu. Kaikkien oikeus liikkua. Kohti sukupuoli- ja kehotietoista kulttuuria. Gaudeamus. 2024. 389 s. ISBN 978-952-345-259-6.
Copyright (c) 2025 Selin, Sinikka https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Valistuksen perintöä ja salaliittoteorioita
Arvio teoksesta Nyström, Samu. Enemmän valoa. Suomalaisen vapaamuurariuden historia. SKS Kirjat. 2024. 476 s. ISBN 978-951-858-504-9.
Copyright (c) 2025 Saira, Mikko https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kauan odotettua tutkimusta lastenelokuvasta
Arvio teoksesta Outi Hupaniittu, Marjo Kovanen & Heta Mulari, toim. Suomalainen lastenelokuva. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. 2024. 252 s. ISBN 978-951-858-916-0.
Copyright (c) 2025 Qvick, Sanna https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Arvio teoksista Eribon, Didier. Paluu Reimsiin. Vastapaino. 2024. 203 s. Suom. Timo Torikka. ISBN 978-952-397-181-3. Traverso, Enzo. Singular Pasts. The ”I” in Historiography. Columbia University Press. 2023. 206 s. Trans. by Adam Shoene. ISBN 978-0-231-20399-9.
Copyright (c) 2025 Parvikko, Tuija https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Yksityisarkistojen kriittistä tarkastelua
Arvio teoksesta Karhu, Hanna, Katri Kivilaakso & Viola Parente-Čapková, toim. Tutkimuspolkuja yksityisarkistoihin. Aineistot historian, kulttuurin ja kirjallisuuden tutkimuksessa. SKS. 2024. 443 s. ISBN 978-951-858-876-7.
Copyright (c) 2025 Partanen, Lauri https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Arvio teoksesta Friman, Laura & Minna Bergman. Kätilö kanssasi. Synnytyskertomuksia. Otava. 2025. 223 s. ISBN 9789511493907.
Copyright (c) 2025 Niiranen, Anna https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Torjuntavoittojen vuosikymmen työmarkkinoilla
Arvio teoksesta Hakoköngäs, Eemeli. Lamaantumaton SAK 1989–2001. SKS-kirjat. 2024. 534 s. ISBN 978-951-858-539-1.
Copyright (c) 2025 Kärrylä, Ilkka https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Arvio teoksesta Lähdesmäki, Tuuli, Satu Kähkönen, Rita Paqvalén & Johanna Turunen, toim. Kenen kulttuuriperintö? Tunteet, tilat & teot. Vastapaino. 2024. 387 s. ISBN 978-952-397-175-2.
Copyright (c) 2025 Jouttijärvi, Wiivi-Maria https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Arvio teoksista Kallio-Seppä, Titta, Sanna Lipkin, Tiina Väre, Ulla Moilanen & Annemari Tranberg (eds.). Unusual Death and Memorialization. Berghahn. 2022. 276 s. ISBN 978-1-80073-602-3. Kuusela, Jari-Matti. Elämä ja kuolema myöhäisrautakaudelta keskiajalle. Lapin maakuntamuseo. 2024. 117 s. ISBN 978-952-7383-06-3.
Copyright (c) 2025 Hakoköngäs, Eemeli https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Karjalaiset omakuvat pääkaupunkiseudulla
Lectio praecursoria 8.12.2023 FM Anssi Neuvosen Suomen historian väitöskirja Monikarjalaisuus. Karjalaiset omakuvat pääkaupunkiseudulla tarkastettiin 8.12.2023 Itä-Suomen yliopistossa. Vastaväittäjänä toimi professori Helena Ruotsala Turun yliopistosta ja kustoksena professori Maria Lähteenmäki Itä-Suomen yliopistosta.
Copyright (c) 2025 Neuvonen, Anssi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Hirveiden tekojen tutkiminen edellyttää inhimillisyyttä ja herkkyyttä
Lectio praecursoria 7.6.2025 FM Lauri Moilasen tieteiden ja aatteiden historian väitöskirja Suicidal murder as a criminal, social, and cultural phenomenon in early modern Finland tarkastettiin 7.6.2025 Oulun yliopistossa. Vastaväittäjänä toimi dosentti Jari Eilola Jyväskylän yliopistosta ja kustoksena dosentti Mikko Myllykangas Oulun yliopistosta.
Copyright (c) 2025 Moilanen, Lauri https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Olfaktorisen kulttuurintutkimuksen askelia
Käsittelen hajuja osana arkista merkityksenmuodostusta ja tiedontuotantoa. Erityisenä huomion kohteenani on kävely tai muu kuljeskelu hajututkimuksen metodina niin sattumanvaraisen kuin järjestelmällisenkin havainnoinnin osalta. Aineistona hyödynnän syyskuussa 2023 Norjassa ja huhtikuussa 2024 Tanskassa järjestettyjen kokeellisten työpajojen osana toteutettujen ”olfaktokävelyjen” tuloksia. Aineisto on sekä määrällistä että laadullista. Lisäksi kaikki kävelyt videoitiin. Käsittelyn perusvire on metodologinen. Pohdin ”olfaktokävelyjen” käsitteellisiä ja menetelmällisiä perusteita ja toteutusta muunlaisia ”haju-” tai ”aistikävelyjä” koskevan tutkimuskirjallisuuden avulla. Kävelyt ovat osa pyrkimystä hahmotella yleistä teoreettis-metodologista työjärjestystä ”olfaktoriselle kulttuurintutkimukselle”. Laajempana tavoitteenani on toisin sanoen moniaistisen ja materialistisen kulttuurintutkimuksen täydentäminen ja kehittäminen painottamalla hajujen asemaa merkitysten muodostamisessa ja tiedontuotannossa. Kiinnitän huomiota hajuihin osana laajempia yhteiskunnallisia ja kulttuurisia risteymiä sekä kulttuuristen identiteettien ja erojen rakentumista.
Copyright (c) 2025 Villén, Antti-Ville https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tässä artikkelissa tarkastelen synteettisten jalokivien maahantuontia 1940–1950-luvuilla, jolloin sodan vuoksi asetetut ulkomaankaupan rajoitukset olivat voimassa. Tuotteille tuli anoa maahantuontilupa täyttämällä tuontilisenssianomus, jossa aikaisempaa tarkemmin eriteltiin tavaran kauppanimitys. Näin synteettiset eli ihmisen valmistamat jalokivet, joiden maahantuontia ei aiemmin dokumentoitu, nousivat hetkeksi esiin omana tuoteryhmänään. Artikkelissa selvitän, millainen merkitys synteettisillä jalokivillä oli materiaalipulaa potevalla ja siitä toipuvalla kultasepänalalla. Lisäksi selvitän, milloin maahantuonti käynnistyi, kuinka laajaa se oli, ja mistä kivet olivat lähtöisin. Artikkelin aineistona käytän synteettisiin jalokiviin kohdistuneita tuontilisenssianomuksia vuosilta 1947 ja 1953 sekä Kultaseppien lehden kirjoituksia 1940–1950-luvuilta. Analysoin aineistoa lähiluvun avulla kulttuurihistorian näkökulmasta. Artikkelissa osoitan, että puute synteettisistä jalokivistä aiheutti kultasepänalalla eripuraa pienten työpajojen ja teollisten valmistajien kesken, mutta avasi myös mahdollisuuksia yhteistoimintaan. Maahantuonti käynnistyi vähitellen 1940-luvun lopulla, ja vuonna 1953 tuonnin arvo oli noin kuusi miljoonaa markkaa. Kivien lähtömaiksi mainittiin Tšekkoslovakia, Ranska, Sveitsi ja Itä-Saksa. Synteettiset jalokivet ylläpitivät kultasepänalan työllisyyttä ja yritystoimintaa tarjoamalla kotimaisille koruvalmistajille mahdollisuuden toimia ja kehittyä aikana, jolloin aitoja jalokiviä ei ollut saatavilla tai ne olivat hyvin kalliita.
Copyright (c) 2025 Haittoniemi, Mia https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tarkastelen tapaustutkimusten kautta, kuinka ulkosuomalaiset muokkaavat kotiaan ja minuuttaan esteettisten käytäntöjen avulla. Nämä tapaluonteiset luovat ajanvietteet ja askareet voivat auttaa sitoutumaan paikkaan – tai käänteisesti haittaavat sitoutumista. Hahmottelen myös aineistosta heijastuvaa laajempaa ilmiötä, jonka nimeän hyötykeräilyksi. Siihen lukeutuvat luonnonantimien poiminnan rinnalla kierrätystavaran hankinta sekä oman kodin esineistön “poiminta” uusiokäyttöön. Kuvailen hyötykeräilyä toimintana ja merkityksinä. Ulkomaille muutto tarkoittaa usein konkreettista ympäristönmuutosta, lisäksi maailma itsessään on globaalissa murroksessa kaupallistumisen, alueiden yksityistämisen ja yhteismaan katoamisen myötä. Aineistoni osoittaa, että tarkoituksellinen vaeltelu ja mielekkäiden tarjoumien löytäminen esteettisesti antoisissa ympäristöissä – “aarteenmetsästys” – on monin tavoin palkitsevaa. Tällaisia (puoli-)ilmaisia resursseja tarjoavia ympäristöjä tarvitaan siis muistakin kuin taloudellisista syistä.
Copyright (c) 2025 Besson, Anu https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2025 Impola, Petteri; Raippalinna Liia-Maria https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Laajaan lähdepohjaan perustuva tietokirja 1900-luvun alun surmatyöstä
Arvio teoksesta Tasala, Markku. Mies joka pelkäsi lunta. Raattaman kirvesmurhaaja. Into kustannus. 2024. 208 s. ISBN 987-952-393-216-6.
Copyright (c) 2024 Palokangas, Katja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Eriarvoisuuden historia ja paluu sosiaalidemokratiaan
Arvio teoksesta Piketty, Thomas. Pääoma ja ideologia. Suomentaneet Saana Rusi ja Maarit Tillman-Leino. Into Kustannus. 2024. 877 s. ISBN 978-952-393-082-7.
Copyright (c) 2024 Luostari, Riku https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Suomen arkkitehtuurin koko historia yhdessä teoksessa
Arvio teoksesta Savolainen, Panu & Aleks Talve. Arkkitehtuurimme vuosituhannet. Suomen arkkitehtuurin historia alusta loppuun. Kustannusosakeyhtiö Sammakko. 2024. 312 s. ISBN 978-952-483-443-8.
Copyright (c) 2024 Leinonen, Päivi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Arvio teoksesta Lönnroth, Harry (suom.). Eufemian laulut. Warelia Kustannus. 333 s. ISBN 978-952-387-049-9.
Copyright (c) 2024 Lamberg, Marko https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Uutta ja vanhaa henkilöhistorian tutkimuksesta
Arvioi teoksesta Lares, Jenni, Raisa Maria Toivo & Mari Välimäki (toim.). Henkilöhistoria ja varhaismoderni aika. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. 2024. 373 s. ISBN 978-951-858-882-8.
Copyright (c) 2024 Karonen, Petri https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Arvio teoksesta Lillbroända-Annala, Sanna, Maija Mäki & Pia Olsson toim. Kulttuurien tutkimuksen pedagogiikka. Ethnos. 2023. 514 s. ISBN 978-952-68509- 7-9.
Copyright (c) 2024 Kalakoski, Iida https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
"Tunnen nenässäni tallin tuoksun ja kuulen Lissun rouskuttavan kaura-annostaan"
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan maaseudun kotieläimiin liittyviä aistimuistoja. Artikkelissa analysoidaan lähiluvun avulla maaseutuaiheisia kirjoituskeruutekstejä, jotka käsittelevät lapsuuden ja nuoruuden eläinsuhteita maaseudulla 1950–1970-luvuilla. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, mitä erilaiset vuosikymmeniä myöhemmin kirjoitetut aistimuistot kertovat ihmisten ja eläinten välisistä suhteista. Tutkimus osoittaa, että intensiiviset aistimuistokuvaukset kertovat lapsuuden ja nuoruuden eläinsuhteiden pitkäaikaisesta ja merkittävästä vaikutuksesta. Ihmisen ja kotieläinten suhde on ollut moniulotteinen, sillä eläinten kanssa on koettu ystävyyttä ja kumppanuutta, mutta myös uupumusta ja vaikeita hetkiä. Tutkimus tuo esille myös suuren muutoksen suomalaisten eläinsuhteissa.
Copyright (c) 2024 Vanha-Similä, Maria https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Väkivallan vääryydestä valkoisten voimannäyttöön
Tässä artikkelissa tutkin 1900-luvun alun Suomen sanoma- ja aikakauslehdissä käytyjä keskusteluja 1800-luvulla eläneistä puukkojunkkareista. Tutkimukseni pääaineisto koostuu ajanjakson 1900–1939 sanoma- ja aikakauslehtikirjoituksista. Artikkelissani osoitan, että 1800-luvun eteläpohjalaisiin puukkojunkkareihin suhtauduttiin sekä tuomitsevasti että ihailevasti 1900-luvun alun yhteiskunnallisten tapahtumien valossa. Kun ajanjakson 1900–1917 häjykirjoituksissa silloisten väkivaltarikollisten lisäksi tuomittiin myös eteläpohjalaisten häjyjen väkivaltakulttuuri, rikollisten välille tehtiin vuoden 1918 sisällissodan jälkeisissä kirjoituksissa ristiriitainen ja moralisoiva ero. Rajanveto juonsi juurensa sisällissotaan ja siihen ketkä miellettiin kunnollisiksi ja kunnottomiksi kansalaisiksi. Häjyjä sisällissodan jälkeen ihailleet kirjoittajat eivät pitäneet entisajan rikollisia taantumuksellisina ja sivistymättöminä, väkivaltaan turvautuneina lainsuojattomina vaan ennemminkin suomalaista isänmaallisuutta edustavina kansallissankareina. Työteliäiksi, kuumaverisiksi mutta yhtä lailla valtiovallan ja uskonnon edessä nöyrtyviksi kuvitellut häjyt muodostivat keskusteluissa ihanteellisen miehen mallin. Häjyistä haettiin myös lohtua ja yhtenäisyyttä sisällissodasta traumatisoituneille kansalaisille ja ymmärrystä raaoillekin väkivallanteoille. Tässä romantisoidussa ja talonpoikaisidealistisessa tarinassa oli kuitenkin tilaa vain valikoitujen väkivallantekijöiden ja uhrien muistelulle.
Copyright (c) 2024 Pyykkönen, Merja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Puoliherrat ja työväen kulttuuriset mallit työväen sanomalehdissä 1884-1910
Artikkeli käsittelee puoliherroista käytyjä keskusteluja työväenlehdistössä 1884–1910. Tutkimuksessa kysytään, mitä kulttuurisia arvoja puoliherroja koskeneet kategorisoinnit ilmensivät työväenlehdistössä ja miten kirjoituksissa rakennettiin työväelle suunnattuja kulttuurisia malleja. Aineistona ovat kymmenen työväenlehden ”puoliherroja” ja ”puolisivistyneitä” käsitelleet kirjoitukset (n=113), jotka analysoidaan kognitiivisen kulttuurin- ja historiantutkimuksen viitekehyksessä kulttuuristen mallien teorialla ja kategoria-analyysin menetelmällä. Teoreettisena lähtöoletuksena on työväen mallien rakentuminen sääty-yhteiskunnasta periytyneiden agraaristen mallien pohjalle, joista kirjoittajat muokkasivat sosialistiseen ideologiaan perustuvia, työväestön tulevaisuuteen suuntautuneita malleja. Tuloksena lehtikirjoituksista löytyi viisi työväen kulttuurista mallia: työteliäs, säästäväinen, kristillissiveellinen, sivistynyt ja luokkatietoinen työläinen. Puoliherrat ja puolisivistyneet rikkoivat näitä malleja laiskuudellaan, ylempien luokkien ja porvariston elämäntyylin jäljittelyllä, siveettömällä käytöksellään ja pinnallisella oppineisuudellaan. Vaikka osa agraaristen mallien välittämistä arvoista ja normeista säilyi osana työväen malleja, kirjoitukset kertovat myös työväen vastarinnasta ja tarjottujen mallien uudelleentulkinnasta. Työväenlehdistön wrightiläisessä alkuvaiheessa 1880-luvulla sivistyskeskustelun sävy oli maltillista ja työväkeä valistavaa, mutta 1900-luvulle tultaessa kirjoituksissa alkoi korostua luokkataistelun piirteitä. Kirjoitukset tarjosivat välineitä modernisaation, sääty-yhteiskunnan epätasa-arvoisuuden, työolosuhteiden, porvarillisten arvojen, sivistyksen ja opetussisältöjen kritiikkiin. Puoliherrakirjoitukset suunnattiin porvaristoa ja yläluokan sivistyneistöä vastaan, joiden sivistysihanteista työväki pyrki muokkaamaan omien malliensa näköisen.
Copyright (c) 2024 Kajander, Konsta https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Vertaisarvioimalla joukkoistettua tiedettä
vertaisarviointi (tieteellinen julkaiseminen)
Copyright (c) 2024 Impola, Petteri; Raippalinna, Liia-Maria https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Historiografinen synteesi kansallisista varhaismodernin historian tulkinnoista
Arvio teoksesta Miia Kuha & Petri Karonen (toim.). Swedish and Finnish Historiographies of the Swedish Realm, c. 1520–1809. Shared Past, Different Interpretations. Routledge. 2024. 256 s. ISBN 978-1-03-211290-9.
Copyright (c) 2024 Välimäki, Mari https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Arvio teoksesta Alanko, Teija. Nokkosvillaa & värttinänkehriä. Tarina tekstiilikäsityön historiasta. Vastapaino. 2024. 197 s. ISBN 978-952-397-163-9.
Copyright (c) 2024 Vertainen, Kirsi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Varhaisen kehitysyhteistyön kylmät realiteetit
Arvio teoksesta Kuhanen, Jan, Kaisa Harju & Markku Hokkanen. Kehitysyhteistyön mieli ja mielettömyys. Suomalaiset Apumaassa 1965–2000. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. 2023. 392 s. ISBN 978-951-858-614-5.
Copyright (c) 2024 Lamberg, Essi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Arvio teoksesta Haasio, Ari, Markku Mattila & Elisa Kannasto. Riitit ja rituaalit. Avain. 2024. 208 s. ISBN 978-952-304-494-4
Copyright (c) 2024 Martikainen, Tuomas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/