Kasvatus
type: channel
description: Kasvatus-lehti on Suomen kasvatustieteellisen seuran julkaisema ja Koulutuksen tutkimuslaitoksen kustantama tieteellinen aikakauskirja.
publisher: Suomen kasvatustieteellinen seura The Finnish Educational Research Association
language: fi
publication name: Kasvatus
issn: 0022-927X
items: "Me vaan tehään hommia": Hankalat hiljaisuudet ja yhteiskunnallis-poliittisen tietoisuuden kasvattaminen ammatillisessa koulutuksessa
items: Kasvatus 2026 Vol. 57 No. 3 The Finnish Journal of Education
items: Hankala poliittisuus korkeakouluopiskelijoiden utopioissa: Poliittisen mielikuvituksen rajat, reunaehdot ja raot
items: Parjattuja oppikirjoja kaivataan taas kouluihin
items: Politiikkaa ilman mielipiteitä – koulun hiljainen valta
items: Teemanumerokutsu 2028
items: Koulu ja keskiluokka ne yhteen soppii?
items: Hankalat poliittiset tunteet koulun demokratiakasvatuksessa: Erityistarkastelussa opettajat
items: Opettajien alueellisesti eriytyneet poliittiset ja kulttuuriset orientaatiot
items: Koulupolitiikka ja -hallinto ovat vieraantuneet luokkahuonetodellisuudesta
items: Sanna Ryynänen, yliopistonlehtori Itä-Suomen yliopistosta
items: Pottukiista, huppuhippa ja hiljaisuus ‒ nuorten puhujuus hankalana poliittisuutena koulussa
items: Kamppailujen kenttä vai tyyni suojasatama? Koulun ja poliittisuuden hankala suhde
items: Hankala poliittisuus koulussa ja koulutuksessa
items: Kuudesluokkalaisten motivaatio, osaaminen ja hyvinvointi sekä kokemukset luokan oppimisilmapiiristä painotetun ja yleisopetuksen luokilla
items: Opettajat Suomessa: Opettajakunnan eriytyminen ja kelpoisuuden merkitys työssä
items: Kohti merkityksellisyyskasvatusta: Elämän merkityksellisyyden tukeminen lasten ja nuorten kasvatuksessa
items: Kirjoittajakutsu teemanumeroon 5/27: Vuorovaikutuksessa rakentuva osallisuus
items: Opettajien minäpystyvyys kelpoisuuden ulkopuolisessa opetuksessa
items: Kotikoulut: Uhka vai mahdollisuus?
items: Heidi Hellstrand, universitetslektor vid Åbo Akademi
items: Syvempään ymmärrykseen – fenomenografinen lähestymistapa aineistonhankinnan ja analyysin näkökulmasta
items: Kamerakynän pedagogiikka: Elokuvallista ajattelua ja tiedonkäsittelyä yhdistävä teoreettinen malli
items: Kasvatus 2026 Vol. 57 No. 2 The Finnish Journal of Education
items: Kiusaamisväkivalta: Riskit, suojaavat tekijät ja jälkihoidon tarve
items: Kasvatuksen ohjeistus tekoälyn käytölle
items: Yhteinen hyvä ja koulutuksen merkitys: Oppivelvollisuuden laajentamisen julkinen oikeuttaminen
items: Luokanopettajien kenttäkokemus ja opettajuuden ideaalit eivät kohtaa
items: Perustaidot osallisuuteen kompleksisessa maailmassa
items: Varhaiskasvatuksen markkinat – Näkökulmana yksityistyvät palvelut

"Me vaan tehään hommia": Hankalat hiljaisuudet ja yhteiskunnallis-poliittisen tietoisuuden kasvattaminen ammatillisessa koulutuksessa
type: item
description: Tarkastelen tässä artikkelissa hiljaisuuksia yhteiskunnallis-poliittisten aiheiden käsittelyssä toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa ja sitä, miten ammatillisen koulutuksen rakenteet ja valtasuhteet voivat sekä tukea että estää opiskelijoiden kriittisen yhteiskunnallis-poliittisen tietoisuuden kasvattamista. Aineisto koostui opettajien kyselyvastauksista (N=187) ja opettajien (N=12) fokusryhmäkeskusteluista sekä opiskelijoiden haastatteluista (N=33) vuosilta 2022–2024. Ammatillisissa oppilaitoksissa vähäiselle käsittelylle jäivät erityisesti politisoidut ja arvolatautuneet aiheet, kuten sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuus, rasismi, maahanmuutto, uskonto, kansainväliset konfliktit ja taloudellinen eriarvoisuus. Opettajat tulkitsivat opiskelijoiden hiljaisuuden toisinaan yksilöön keskittyvänä tiedon tai kiinnostuksen puutteena. Opiskelijat puolestaan liittivät hiljaisuuden ylipäänsä keskustelun vähäisyyteen, pelkoon loukata muita, ryhmädynamiikkaan sekä vaikeuteen löytää sopivaa sanastoa omien kokemustensa ja näkemystensä ilmaisemiseen. Itsenäisiin tehtäviin painottuvan oppimisen nähtiin kaventavan mahdollisuuksia yhteiselle keskustelulle ja vertaisten kohtaamiselle. Tämä rajoittaa ammattiin opiskelevien mahdollisuuksia sanoittaa ja syventää jo olemassa olevaa, kokemuksellista tietoaan ja siten kasvattaa yhteiskunnallis-poliittista tietoisuuttaan. Ammatillisessa koulutuksessa tulisi varata aikaa yhteiselle keskustelulle ja tiedon lisäämiselle yhteiskunnallis-poliittisista aiheista, vahvistaa osallistavia opetusmenetelmiä sekä tukea opettajia poliittisesti kiistanalaisten aiheiden pedagogisessa käsittelyssä.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: ammatillinen koulutus
  topic: keywords
subject: hiljaisuus
  topic: keywords
subject: kriittinen tietoisuus
  topic: keywords
subject: yhteiskunnallis-poliittinen tietoisuus
  topic: keywords
creator: Riikka Suhonen
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 331
ending page: 347
doi: 10.33348/kvt.182009

Kasvatus 2026 Vol. 57 No. 3 The Finnish Journal of Education
type: item
subject: English Summaries
  topic: section
subject: ethics
  topic: keywords
subject: philosophy
  topic: keywords
subject: political
  topic: keywords
subject: politics
  topic: keywords
subject: school
  topic: keywords
subject: cultural orientations
  topic: keywords
subject: differentiation
  topic: keywords
subject: political orientations
  topic: keywords
subject: teacher segregation
  topic: keywords
subject: atmosphere
  topic: keywords
subject: democratic education
  topic: keywords
subject: ethnography
  topic: keywords
subject: political emotions
  topic: keywords
subject: teachers
  topic: keywords
subject: active equity
  topic: keywords
subject: becoming a subject
  topic: keywords
subject: difficult politics
  topic: keywords
subject: speakership
  topic: keywords
subject: youth
  topic: keywords
subject: critical consciousness
  topic: keywords
subject: silence
  topic: keywords
subject: sociopolitical consciousness
  topic: keywords
subject: vocational education
  topic: keywords
subject: higher education
  topic: keywords
subject: political imagination
  topic: keywords
subject: politicisation
  topic: keywords
subject: students
  topic: keywords
subject: utopia
  topic: keywords
creator: Kasvatus
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 385
ending page: 387
doi: 10.33348/kvt.185113

Hankala poliittisuus korkeakouluopiskelijoiden utopioissa: Poliittisen mielikuvituksen rajat, reunaehdot ja raot
type: item
description: Poliittisella mielikuvituksella tarkoitetaan avointa ja kollektiivista prosessia, jossa hahmotellaan sitä, miten maailma ja me itse voisimme olla toisin. Se on merkityksellistä sekä demokraattisen yhteiskunnan ylläpitämisessä että poliittisen toimijuuden muotona. Tässä tutkimuksessa tarkastelemme korkeakouluopiskelijoiden poliittista mielikuvitusta keskittyen erityisesti poliittisuuden hankaluuteen mielikuvittelun prosessissa. Aineisto koostui 86 korkeakouluopiskelijan pienryhmäkeskusteluista, joita analysoimme dialogisen metodologian avulla. Tunnistimme aineistosta rajoja, reunaehtoja ja rakoja, jotka muovasivat opiskelijoiden poliittista mielikuvitusta. Niiden välinen dynamiikka osoitti, ettei poliittisuus ole yksiselitteisesti läsnä tai poissa vaan ilmenee epätasaisesti kollektiivisen mielikuvituksen prosessissa. Poliittinen mielikuvitus näyttäytyi hauraana mutta merkityksellisenä toimijuuden muotona. Se tuli näkyväksi siinä, miten opiskelijat kritisoivat vallitsevia asiaintiloja, muotoilivat vaihtoehtoisia tulevaisuuksia ja asemoivat itsensä uudelleen suhteessa poliittiseen. Pidämme poliittista mielikuvitusta keskeisenä korkeakouluopiskelijoiden arjen poliittisen toimijuuden muotona ja keinona vahvistaa korkeakoulutuksen demokraattista roolia. Tuloksemme korostavat poliittisen mielikuvituksen opettamisen merkitystä korkeakoulukontekstissa sekä monimenetelmäisten lähestymistapojen tarvetta sen kirvoittamiseksi.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: korkeakoulutus
  topic: keywords
subject: poliittinen mielikuvitus
  topic: keywords
subject: politisoituminen
  topic: keywords
subject: opiskelijat
  topic: keywords
subject: utopia
  topic: keywords
creator: Anu Lainio
creator: Anna Sofia Salonen
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 348
ending page: 364
doi: 10.33348/kvt.181975

Parjattuja oppikirjoja kaivataan taas kouluihin
type: item
subject: Puheenvuoroja
  topic: section
creator: Hannele Cantell
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 373
ending page: 376

Politiikkaa ilman mielipiteitä – koulun hiljainen valta
type: item
subject: Puheenvuoroja
  topic: section
creator: Ari Sivenius
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 377
ending page: 378

Teemanumerokutsu 2028
type: item
subject: Ajankohtaista
  topic: section
creator: Kasvatus
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 384
ending page: 384

Koulu ja keskiluokka ne yhteen soppii?
type: item
subject: Kolumni
  topic: section
creator: Heidi Huilla
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 365
ending page: 366

Hankalat poliittiset tunteet koulun demokratiakasvatuksessa: Erityistarkastelussa opettajat
type: item
description: Tunteet ovat erottamaton osa yhteiskunnallista ja poliittista elämää. Tämä tunteiden ja politiikan yhteys näkyy myös koulussa, jossa käsitellään yhteiskunnallisia aiheita, keskustellaan politiikasta ja kasvatetaan aktiivisia kansalaisia. Tässä artikkelissa tarkastelen poliittisia tunteita suomalaisten koulujen demokratiakasvatuksen käytännöissä. Kysyn, millaisia poliittisiin tunteisiin kytkeytyviä jännitteitä ja hankaluuksia tulee esille, kun huomion kohteeksi otetaan opettajien näkökulma poliittisten tunteiden merkitykseen ja ilmenemiseen koulussa. Artikkelin tutkimusaineisto koostui etnografisesta havainnointiaineistosta suomalaisissa kouluissa perusopetuksessa ja toisella asteella yhteiskunnallisen opetuksen yhteydessä sekä opettajien ja oppilaiden haastatteluista. Keskityin analyysissa erityisesti opettajien näkökulmaan. Tulokset osoittivat, kuinka tutkimukseen osallistuneet opettajat yhtäältä pitivät tunteita oleellisena osana ihmisenä olemista ja poliittista elämää, mutta toisaalta tasapainoilivat työssään poliittisten tunteiden tuottamien jännitteiden kanssa. Nämä jännitteet kytkeytyivät jaettujen tunteiden potentiaaliseen ulossulkevuuteen, vaikeuteen aktivoida sekä herättää keskustelua ja intohimoja oppitunneilla, tunteiden hankalaan henkilökohtaisuuteen ja yllättäviin, voimakkaita tunteita herättäviin tilanteisiin. Opettajat tarvitsevat lisää tukea perustavanlaatuisten poliittisten konfliktien käsittelyyn sekä poliittisten tunteiden kohtaamiseen oppilaiden kanssa. Tutkimus täydentää aiempaa poliittisia tunteita koulujen demokratiakasvatuksessa käsittelevää tutkimusta tarkastelemalla empiirisesti opettajien näkökulmia poliittisiin tunteisiin koulussa ja kiinnittämällä huomiota koulujen poliittis-affektiivisiin ilmapiireihin.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: etnografia
  topic: keywords
subject: demokratiakasvatus
  topic: keywords
subject: ilmapiiri
  topic: keywords
subject: koulu
  topic: keywords
subject: opettajat
  topic: keywords
creator: Sonja Helkala
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 301
ending page: 316
doi: 10.33348/kvt.182007

Opettajien alueellisesti eriytyneet poliittiset ja kulttuuriset orientaatiot
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastelemme opettajien poliittisia ja kulttuurisia orientaatioita Suomessa kansallisesti kattavaan otokseen perustuvan kyselyaineiston (N=2227) avulla. Lähestymme poliittisia orientaatioita vasemmisto–oikeisto- ja konservatiivi–liberaali-ulottuvuuksien kautta. Kulttuuriset orientaatiot puolestaan muodostuvat kulttuuristen ja liikunnallisten käytänteiden kokonaisuuksista kuvaten opettajien vapaa-aikaa. Analysoimme K-means-klusterianalyysillä sekä multinomiaalisella regressioanalyysillä, millaiset taustatekijät ovat yhteydessä opettajien poliittisiin orientaatioihin ja minkälaisia yhteyksiä kulttuurisilla orientaatioilla on poliittisiin. Tulokset osoittivat päiväkotien ja koulujen opettajien eriytyneen poliittisesti jossain määrin, mitä selittivät opettajien työskentelyalue ja ikäryhmä. Lisäksi opettajien kulttuuriset orientaatiot olivat yhteydessä heidän poliittisten orientaatioidensa eriytymiseen. Vasemmisto-liberaalissa ryhmässä oli etenkin nuoria, kaupungeissa työskenteleviä opettajia, jotka suosivat korkeaa ja modernia kulttuuria; maaseuduille keskittyneet vasemmisto-konservatiivisen ryhmän opettajat eivät kuluttaneet vastaavia kulttuurin muotoja. Pohjois-Suomessa ja Lapissa, Länsi- sekä Etelä-Suomessa oikeisto-konservatiivisen ryhmän opettajat eivät kuluttaneet sen paremmin modernia kuin populaariakaan kulttuuria. Liikuntaharrastaminen ei erotellut opettajien poliittisia orientaatioita aiemman kotimaisen tutkimuksen perusteella oletettavilla tavoilla. Opettajien poliittiset ja kulttuuriset orientaatiot ovat tutkimuksemme mukaan eriytyneitä alueellisesti, millä voi olla merkityksensä tarkasteltaessa opetussuunnitelman tulkintaa ja täytäntöönpanoa erilaisilla alueilla.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: eriytyminen
  topic: keywords
subject: kulttuuriset orientaatiot
  topic: keywords
subject: opettajasegregaatio
  topic: keywords
subject: poliittiset orientaatiot
  topic: keywords
creator: Lotta Saariluoma
creator: Sonja Kosunen
creator: Ninja Hienonen
creator: Heidi Huilla
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 282
ending page: 300
doi: 10.33348/kvt.182011

Koulupolitiikka ja -hallinto ovat vieraantuneet luokkahuonetodellisuudesta
type: item
subject: Puheenvuoroja
  topic: section
creator: Hannu Simola
creator: Risto Rinne
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 367
ending page: 372

Sanna Ryynänen, yliopistonlehtori Itä-Suomen yliopistosta
type: item
subject: Tutkijalta suoraan kuultua
  topic: section
creator: Kasvatus
creator: Sanna Ryynänen
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 379
ending page: 383

Pottukiista, huppuhippa ja hiljaisuus ‒ nuorten puhujuus hankalana poliittisuutena koulussa
type: item
description: Tämän teoreettis-filosofisen artikkelin tavoitteena on tehdä näkyväksi, kuinka nuoret ovat koulussa poliittisia yli heille tarjottujen mahdollisuuksien ja kuinka tämä on hankalaa poliittisuutta. Ajattelemme Jacques Rancièren tasa-arvon filosofian sekä feministisen poststrukturalismin kanssa. Näiden pohjalta väitämme, että koulussa oppilaille tehdään puhujan paikkojen sijaan puhumaan oppijan paikkoja, joihin heidän on sovittava tullakseen ymmärrettäviksi subjekteiksi koulussa. Havainnollistamme oppilaan puhujuutta esittämällä kolme aiempien hankkeidemme aineistoista nousevaa tapausta: pottukiista, huppuhippa ja hiljaisuus. Tarkastelemme esimerkkien kautta, kuinka nuoret hankalan poliittisuuden myötä ilmestyvät kouluun uusina subjekteina. Teorian ja empirian vuoropuhelun kautta pohdimme, miltä näyttää, jos nuori itse ottaakin oman yhdenvertaisen puhujan paikkansa toimintansa lähtökohdaksi. Uuden subjektin ilmestyminen on väistämättä murtuma koulun vakiintuneessa järjestyksessä. Hankalan poliittisuuden tarkasteleminen tekee näkyväksi lasten ja nuorten osallistumista poliittisesti koulussa yli heille tarjottujen mahdollisuuksien; yhdenvertaista poliittista aktiivisuutta on olemassa riippumatta siitä, kuinka sitä koulussa tuetaan.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: aktiivinen yhdenvertaisuus
  topic: keywords
subject: hankala poliittisuus
  topic: keywords
subject: koulu
  topic: keywords
subject: nuoret
  topic: keywords
subject: puhujuus
  topic: keywords
subject: subjektiksi tuleminen
  topic: keywords
creator: Maria Petäjäniemi
creator: Maija Lanas
creator: Kaisu Alamikkelä
creator: Anne-Mari Väisänen
creator: Eveliina Puutio
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 317
ending page: 330
doi: 10.33348/kvt.182008

Kamppailujen kenttä vai tyyni suojasatama? Koulun ja poliittisuuden hankala suhde
type: item
description: Koulu on julkisena instituutiona väistämättä sekä politiikkatoimien että julkisen poliittisen keskustelun ja kiistelyn kohde. Samalla koulu kasvattaa uusia sukupolvia, joiden tulisi voida vapaasti rakentaa oma poliittinen tulevaisuutensa. Kouluopetuksen tulee siksi olla poliittisesti sitouttamatonta. Peruskoulun arvopohjaan kytkeytyvät aiheet politisoituvat kuitenkin yhteiskunnassamme aika ajoin, jolloin ne politisoituvat myös koulun suhteen. Keskeisiksi kysymyksiksi niin julkisissa kuin yhteiskuntafilosofissa keskusteluissa nousevat tällöin koulun suhde poliittisuuteen sekä toiveet koulun poliittisesta neutraalisuudesta ja lasten suojelemisesta poliittisuudelta. Tässä artikkelissa käsittelen koulun hankalaa suhdetta ihmisyhteisöjä väistämättä muokkaavaan poliittisuuteen Hannah Arendtin, John Rawlsin, sekä Chantal Mouffen ja Ernesto Laclaun yhteiskuntafilosofisten teorioiden kautta. Argumentoin, että lapsia ja nuoria ei tule välineellistää poliittisten päämäärien saavuttamiseksi ja että koulua tulee suojella sekä poliittisuudelta että politiikalta. Arvoneutraali koulu ei ole mahdollinen, mutta koulun normatiivinen tehtävä on ensisijaisesti eettinen eikä poliittinen. Tämä eettinen tehtävä asettaa rajoituksia koulun poliittisuudelle.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: etiikka
  topic: keywords
subject: filosofia
  topic: keywords
subject: koulu
  topic: keywords
subject: poliittisuus
  topic: keywords
subject: politiikka
  topic: keywords
creator: Tarna Kannisto
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 268
ending page: 281
doi: 10.33348/kvt.182006

Hankala poliittisuus koulussa ja koulutuksessa
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Jenni Helakorpi
creator: Pia Mikander
creator: Sirpa Lappalainen
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-06-17
publication date: 2026-06-17
starting page: 265
ending page: 267

Kuudesluokkalaisten motivaatio, osaaminen ja hyvinvointi sekä kokemukset luokan oppimisilmapiiristä painotetun ja yleisopetuksen luokilla
type: item
description: Motivaatio kehittyy vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa, ja luokan ilmapiiri voi vaikuttaa oppimistavoitteisiin, akateemiseen suoriutumiseen ja hyvinvointiin. Suomessa painotettu opetus kokoaa koulussa hyvin menestyviä oppilaita samoille luokille, minkä on uskottu tukevan motivaatiota. Hyödynsimme henkilösuuntautunutta lähestymistapaa tutkiessamme kuudesluokkalaisten (N=951) motivaatiota ja heidän kokemuksiaan luokkansa oppimisilmapiiristä sekä yleisopetuksessa että painotetussa opetuksessa. Selvitimme, minkälaisia motivaatio- ja oppimisilmapiiriprofiileja löytyy, ja tarkastelimme eri profiileihin kuuluvien oppilaiden välisiä eroja suhteessa osaamiseen, hyvinvointiin ja luokkatyyppiin (painotettu ja yleisopetus). Aineiston analysoimme latentilla profiilianalyysilla ja profiilien välisiä eroja tutkimme BCH- ja R3STEP-menetelmillä. Tunnistimme viisi motivaatioprofiilia, jotka vaihtelivat oppimissuuntautuneista välttämissuuntautuneisiin. Oppimis- ja menestysorientoituneet oppilaat suoriutuivat paremmin ja kokivat enemmän kouluintoa ja vähemmän uupumusta kuin muut. Oppimisilmapiirin analyysi tuotti kaksi profiilia, kannustava ja epävarmuutta tuottava ilmapiiri, joissa opettaja-oppilassuhteella oli keskeinen rooli. Painotetussa opetuksessa oppilaat olivat yleisopetuksessa opiskelevia useammin oppimissuuntautuneita ja arvioivat ilmapiirinsä kannustavaksi. Tulokset korostavat motivaation ja luokkaympäristön merkitystä koulumenestykselle ja hyvinvoinnille.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: luokan oppimisilmapiiri
  topic: keywords
subject: motivaatio
  topic: keywords
subject: painotettu opetus
  topic: keywords
subject: tavoiteorientaatiot
  topic: keywords
creator: Satu Koivuhovi
creator: Anna Maria Rawlings
creator: Mari Siipola
creator: Laura Nyman
creator: Arja Rimpelä
creator: Piia Seppänen
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 154
ending page: 176
doi: 10.33348/kvt.148971

Opettajat Suomessa: Opettajakunnan eriytyminen ja kelpoisuuden merkitys työssä
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastellaan, keitä Suomen varhaiskasvatuksen, perusopetuksen ja lukioiden opettajat ovat ja millaisilla alueilla he työskentelevät. Analyysin kohteena ovat opettajien taustat ja se, eriytyvätkö kelpoiset ja ei-kelpoiset opettajat alueellisesti sekä millaisen roolin opettajana työskentelevät antavat opettajankoulutukselle ja muodolliselle kelpoisuudelle opettajan työssä. Aineistona käytettiin kansallisesti edustavaa kyselyä (N=2795), johon olivat vastanneet kelpoiset ja ei-kelpoiset opettajan ammatissa vuonna 2019 työskennelleet henkilöt eri puolilla Suomea. Tulokset osoittivat opettajana työskentelevien joukon olevan varsin yhdenmukainen sekä sukupuoleltaan että etniseltä taustaltaan. Kelpoisten opettajien osuus eriytyi ammattiryhmittäin ja osin alueellisesti. Erityisesti varhaiskasvatuksen opettajat pitivät kollegoiden kelpoisuutta erittäin tärkeänä asiana työssään. Kelpoisten ja ei-kelpoisten opettajien vastaukset opettajankoulutuksen hyödyistä ja oletetuista hyödyistä erosivat erityisesti kodin ja koulun yhteistyössä sekä oppilashuollon ja oppimisen tuen asioissa. Kaikissa näissä ei-kelpoisena opettajana työskentelevät olettivat opettajankoulutuksen tarjoavan enemmän hyötyä kuin mitä kelpoiset opettajat kokivat saaneensa opinnoistaan. Artikkeli osallistuu tieteelliseen keskusteluun opettajuuden eriytymisestä, jota on toistaiseksi käsitelty vain vähän niin koulutuspoliittisena kuin opettajankoulutukseen liittyvänäkin kysymyksenä Suomessa.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: eriytyminen
  topic: keywords
subject: etninen tausta
  topic: keywords
subject: kelpoisuus
  topic: keywords
subject: opettaja
  topic: keywords
subject: sukupuoli
  topic: keywords
creator: Sonja Kosunen
creator: Lotta Saariluoma
creator: Sara Juvonen
creator: Heidi Huilla
creator: Ninja Hienonen
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 177
ending page: 197
doi: 10.33348/kvt.153229

Kohti merkityksellisyyskasvatusta: Elämän merkityksellisyyden tukeminen lasten ja nuorten kasvatuksessa
type: item
description: Monien kasvatusajattelijoiden mukaan yhteiskunnallisen kasvatuksen tulisi vahvemmin tukea lapsia ja nuoria merkityksellisen elämän rakentamisessa. Tässä artikkelissa esittelemme merkityksellisyyskasvatuksen käsitteen ja tuomme viimeaikaisen psykologisen ja filosofisen merkityksellisyystutkimuksen näkökulmia osaksi aiheesta käytävää suomalaista kasvatuskeskustelua. Psykologiassa koetun eli subjektiivisen merkityksellisyyden on katsottu muodostuvan arvoisuudesta tai merkittävyydestä, päämäärästä ja koherenssista. Monet filosofit määrittelevät merkityksellisyyden yksilön elämää koskevaksi arvoksi, joka eroaa onnellisuudesta ja moraalisuudesta ja joka syntyy objektiivisesti arvokkaiden (tosien, hyvien, kauniiden) asioiden aktiivisesta tavoittelusta. Artikkelissa esittelemme merkityksellisyyskasvatuksen mallin, jota kutsumme käytännölliseksi hybridismiksi. Sen pohjalta lapsia ja nuoria tulisi ohjata ja varustaa rakentamaan elämää, jonka he itse kokisivat merkityksellisenä (subjektiivisuus) ja joka nähtäisiin merkityksellisenä myös yhteiskunnassa laajemmin (intersubjektiivinen objektiivisuus). Käytännössä merkityksellisyyskasvatuksessa voitaisiin esimerkiksi synnyttää taide- ja luontokokemuksia sekä edistää osallisuutta ja kuulumista (arvoisuus tai merkittävyys), tukea omien arvojen mukaisten ja ulospäin suuntautuneiden elämänpäämäärien tavoittelua (päämäärä) sekä vahvistaa johdonmukaista maailmankuvaa ja minäkuvaa (koherenssi). Merkityksellisyyden tukemiselle on käytännöllisiä ja periaatteellisia syitä. Koettu merkityksellisyys on keskeistä hyvinvoinnille, ja merkityksellisyyden huomiointi tukisi kasvatuksen oikeutusta ja tavoitteita.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: arvoisuus
  topic: keywords
subject: elämänpäämäärä
  topic: keywords
subject: koherenssi
  topic: keywords
subject: merkittävyys
  topic: keywords
subject: merkityksellisyys
  topic: keywords
subject: tarkoitus
  topic: keywords
creator: Lari Launonen
creator: Jonna Ojalammi
creator: Elina Kuusisto
creator: Arniika Kuusisto
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 139
ending page: 153
doi: 10.33348/kvt.159707

Kirjoittajakutsu teemanumeroon 5/27: Vuorovaikutuksessa rakentuva osallisuus
type: item
subject: Kirjoittajakutsu
  topic: section
creator: Vierailevat toimittajat
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 254
ending page: 255

Opettajien minäpystyvyys kelpoisuuden ulkopuolisessa opetuksessa
type: item
subject: Lyhyempiä kirjoituksia
  topic: section
creator: Ville Mankki
creator: Olli-Pekka Heinimäki
creator: Mirja Tarnanen
creator: Lauri Hietajärvi
creator: Anna-Maija Poikkeus
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 241
ending page: 246
doi: 10.33348/kvt.178709

Kotikoulut: Uhka vai mahdollisuus?
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Rauno Huttunen
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 137
ending page: 138

Heidi Hellstrand, universitetslektor vid Åbo Akademi
type: item
subject: Tutkijalta suoraan kuultua
  topic: section
creator: Toimitus
creator: Heidi Hellstrand
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 250
ending page: 253

Syvempään ymmärrykseen – fenomenografinen lähestymistapa aineistonhankinnan ja analyysin näkökulmasta
type: item
description: Fenomenografia on laadullinen lähestymistapa, jota on käytetty etenkin oppimisen ja opettamisen tutkimuksissa. Sen tavoitteena on tunnistaa laadullisesti erilaisia tapoja ymmärtää jokin ilmiö ja kuvata ne kuvauskategorioiden sekä niiden välisiä eroja selittävien kriittisten aspektien avulla. Fenomenografisen analyysin toteuttamiseen liittyy useita epäselvyyksiä. Tämän artikkelin päätavoitteena on kuvata analyysin eteneminen kahden päävaiheen avulla ja kiinnittää erityinen huomio käsitysten laadullisen vaihtelun tunnistamiseen. Analyysin lisäksi artikkelissa tarkastellaan fenomenografisen lähestymistavan tavoitteita ja taustafilosofisia lähtökohtia sekä aineiston hankintaan kytkeytyviä näkökulmia. Fenomenografisen analyysin lopputuotos, tulosavaruus, voi toimia pedagogisena työvälineenä mahdollistaen ymmärryksen syventymisen suhteessa oppimisen kohteeseen. Artikkeli pyrkii syventämään fenomenografisen tutkimuksen metodista keskustelua Suomessa.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: aineiston hankinta
  topic: keywords
subject: aineiston analyysi
  topic: keywords
subject: fenomenografia
  topic: keywords
subject: käsitys
  topic: keywords
subject: laadullinen tutkimus
  topic: keywords
creator: Leena Paakkari
creator: Ulla Hietamäki
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 228
ending page: 240
doi: 10.33348/kvt.156245

Kamerakynän pedagogiikka: Elokuvallista ajattelua ja tiedonkäsittelyä yhdistävä teoreettinen malli
type: item
description: Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen seurauksena kouluopetuksessa hyödynnetään yhä enemmän teknisiä laitteita ja sovelluksia oppimisen sekä opetuksen välineinä. Teknologian avulla oppiminen voi parhaimmillaan lisätä oppimismotivaatiota ja kaventaa kuilua formaalin koulumaailman ja informaalin arjen välillä. Koulut tarvitsevat silti uusia ja helposti omaksuttavia tapoja ja menetelmiä esimerkiksi monilukutaidon opettamiseen. Tässä artikkelissa esittelen teoreettisen mallin siitä, miten kouluissa videoiden kuvaamista voidaan yhdistää opiskelussa tapahtuvaan tiedonkäsittelyyn kamerakynän pedagogiikan avulla. Siinä kameraa käytetään perinteisen kynän tavoin ideoiden, ajatusten, käsitteiden, teorioiden ja vuorovaikutuksen tuottamiseen tekemällä muistiinpanoja, ratkaisemalla ongelmia, keräämällä todisteita ja tekemällä havaintoja. Kamerakynän pedagogiikan mallin keskiössä ovat kuvaamista ja ajattelua yhdistävä elokuvallinen ajattelu sekä opiskelussa tapahtuva tiedonkäsittely. Mallin mukaiselle toiminnalle on ominaista oppilaan kognitiivisten prosessien säätely eli metakognitiiviset taidot. Tutkimukseni näkökulma oppilaiden videotuotantoon on uudenlainen verrattuna aiempaan pääosin medialukutaitoa painottavaan näkökulmaan.
subject: Artikkeleita
  topic: section
creator: Tommi Nevala
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 213
ending page: 227
doi: 10.33348/kvt.160035

Kasvatus 2026 Vol. 57 No. 2 The Finnish Journal of Education
type: item
subject: English Summaries
  topic: section
subject: coherence
  topic: keywords
subject: mattering
  topic: keywords
subject: meaning in life
  topic: keywords
subject: meaning of life
  topic: keywords
subject: significance
  topic: keywords
subject: purpose
  topic: keywords
subject: achievement goal orientations
  topic: keywords
subject: classroom climate
  topic: keywords
subject: motivation
  topic: keywords
subject: weighted-curriculum education
  topic: keywords
subject: ethnic background
  topic: keywords
subject: gender
  topic: keywords
subject: qualification
  topic: keywords
subject: segregation
  topic: keywords
subject: teacher
  topic: keywords
subject: common good
  topic: keywords
subject: education
  topic: keywords
subject: extension of compulsory education
  topic: keywords
subject: justification
  topic: keywords
subject: camera pen
  topic: keywords
subject: cinematic thinking
  topic: keywords
subject: knowledge processing
  topic: keywords
subject: media education
  topic: keywords
subject: metacognition
  topic: keywords
subject: multiliteracies
  topic: keywords
subject: pedagogical model
  topic: keywords
subject: video pedagogy
  topic: keywords
subject: data analysis
  topic: keywords
subject: data collection
  topic: keywords
subject: conception
  topic: keywords
subject: phenomenography
  topic: keywords
subject: qualitative research
  topic: keywords
creator: Kasvatus
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 257
ending page: 259
doi: 10.33348/kvt.177065

Kiusaamisväkivalta: Riskit, suojaavat tekijät ja jälkihoidon tarve
type: item
subject: Puheenvuoroja
  topic: section
creator: Maija Korpisaari
creator: Sari Paihonen
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 247
ending page: 249

Kasvatuksen ohjeistus tekoälyn käytölle
type: item
subject: Ajankohtaista
  topic: section
creator: Kasvatus
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 256
ending page: 256

Yhteinen hyvä ja koulutuksen merkitys: Oppivelvollisuuden laajentamisen julkinen oikeuttaminen
type: item
description: Tämä tutkimus keskittyy eduskunnassa vuonna 2020 käytyyn keskusteluun oppivelvollisuuden laajennuksesta. Kysyn, miten oppivelvollisuuden laajentamista pyrittiin puolustamaan ja vastustamaan, mitkä olivat keskeisimmät oikeuttamisen tavat ja mikä oli yhteinen hyvä, johon osapuolet vetosivat. Tarkastelin tutkimusaineistoa eli eduskunnan täysistunnossa pidettyjen kansanedustajien puheenvuoroja Boltanskin ja Thévenot’n oikeuttamisen valtapiirin teoriakehikon kautta. Sovelsin aineiston käsittelyssä julkisen oikeuttamisen analyysia. Hallitukselle tavoiteltava yhteinen hyvä määrittyi tasa-arvoisena oikeutena koulutukseen, mutta oppositiolle lakimuutos toimi maskina, jonka avulla ongelmat ja niiden juurisyyt jäivät pimentoon. Tätä taustaa vasten tavoiteltava yhteinen hyvä oli kaipuuta hierarkkiseen ja kurin leimaamaan koulukulttuuriin. Laajassa mitassa arvioiden eduskunnassa käyty keskustelu oli debattia koulutuksesta ja sen merkityksestä. Hallituksen ja opposition edustajat pyrkivät määrittelemään koulutuksen roolin suomalaisessa yhteiskunnassa, minkä kautta myös oppivelvollisuuden laajentamista tarkasteltiin ja arvotettiin. Vaikka oikeuttamisen valtapiirejä hyödynnettiin eri tavoin perusteluissa, eduskuntakeskustelu osoitti koulutuksen keskeisen merkityksen suomalaiselle yhteiskunnalle. Huomio oli kuitenkin taloudessa ja taloudellisessa kyvykkyydessä, jolloin koulutuksen sivistyksellinen tehtävä jäi lähes kokonaan pimentoon.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: koulutus
  topic: keywords
subject: oikeuttaminen
  topic: keywords
subject: oppivelvollisuuden laajentaminen
  topic: keywords
subject: yhteinen hyvä
  topic: keywords
creator: Jussi Semi
rights: Copyright (c) 2026 Kirjoittaja/kirjoittajat
date: 2026-04-15
publication date: 2026-04-15
starting page: 198
ending page: 212
doi: 10.33348/kvt.160669

Luokanopettajien kenttäkokemus ja opettajuuden ideaalit eivät kohtaa
type: item
subject: Puheenvuoroja
  topic: section
creator: Aleksi Fornaciari
rights: Copyright (c) 2021 Aleksi Fornaciari
date: 2021-04-03
publication date: 2021-04-03
starting page: 122
ending page: 125

Perustaidot osallisuuteen kompleksisessa maailmassa
type: item
subject: Puheenvuoroja
  topic: section
creator: Maarit Mäkinen
rights: Copyright (c) 2024 Maarit Mäkinen
date: 2021-04-03
publication date: 2021-04-03
starting page: 116
ending page: 121

Varhaiskasvatuksen markkinat – Näkökulmana yksityistyvät palvelut
type: item
description: Tarkastelemme tässä artikkelissa varhaiskasvatuksen palvelujärjestelmän yksityistymistä ja selvitämme, millaisesta yhteiskunnallisesta ilmiöstä varhaiskasvatuksen markkinoitumisessa Suomessa on kyse. Markkinoitumisen ymmärrämme sisältävän yleisesti ne prosessit, joissa liiketoiminnan arvot, pyrkimykset ja käytännöt alkavat saada jalansijaa kasvatusinstituutioissa ja niitä koskevassa julkisessa keskustelussa. Analysoimme palvelujärjestelmän yksityistymistä suuntaamalla huomiomme yksityisten päiväkotien määrän ja laadun muutoksiin sekä siihen, miten koulutuksen muuttuva hallinta kytkeytyy palveluiden tuottamiseen. Hyödynnämme tutkimusaineistona tilastoja ja julkisia aineistoja varhaiskasvatuksen palvelujärjestelmistä. Hallinnan viitekehys nostaa esille koulutuksen globaalia, kansallista ja paikallista hallintaa sekä optimoinnin ja tehostamisen vaikutuksia kasvatuksen ja koulutuksen järjestämisen ehtoihin ja sisältöihin. Käsittelemme myös jo nyt havaittavissa olevia, mutta myös mahdollisia tulevia kehityssuuntauksia.
subject: Artikkeleita
  topic: section
subject: varhaiskasvatus, yksityistyminen, palvelujärjestelmä, markkinat, hallinta
  topic: keywords
creator: Satu Valkonen
creator: Jaana Pesonen
creator: Kristiina Brunila
rights: Copyright (c) 2021
date: 2021-09-24
publication date: 2021-09-24
starting page: 223
ending page: 234
doi: 10.33348/kvt.111446