Kasvatus & Aika
type: channel
description: Kasvatus & Aika on vuodesta 2007 ilmestynyt kasvatuksen historiallis-yhteiskunnallinen julkaisu. Monitieteinen Open Access -julkaisu on vakiinnuttanut asemansa korkeatasoisena kasvatushistorian johtavana kotimaisena tiedejulkaisuna. Lehteä julkaisee Suomen kasvatuksen ja koulutuksen historian seura. Lehdessä julkaistaan vertaisarvioituja tieteellisiä artikkeleita, tieteellisiä katsauksia, ajankohtaispuheenvuoroja ja kirja-arvioita. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa.
publisher: Suomen kasvatuksen ja koulutuksen historian seura
language: fi
publication name: Kasvatus & Aika
issn: 1797-2299
items: Epäoikeudenmukaisuuden näkyväksi tekeminen: Ihmisoikeuskasvatuksen oikeudelliset, poliittiset ja moraaliset ihanteet epätäydellisessä maailmassa
items: Rajoja ylittämässä: Opettajaopiskelijoiden kasvu kriittisiksi, dialogisiksi ja yhteisöllisiksi toimijoiksi
items: Yksityisen varhaiskasvatuksen palvelusetelin sääntökirjat
items: Väitös historiasta vallan ja kasvatuksen välineenä
items: ”Jos pää kestää, niin pärjäät lukiossa”
items: Pohdinta sanattomasta yhteydestä varhaiskasvatuksen näkökulmasta
items: Yhdeksän vuosikymmentä kasvatuksen ja koulutuksen historian palveluksessa
items: Taimet tarhassa?
items: Opettajaopiskelijoiden näkemyksiä monilukutaidosta ja sen pedagogiikasta
items: Vanhempien jännitteiset kasvatuskumppanuuden ideaalit kodin ja koulun yhteistyössä
items: Tiedettä, taidetta, diskursseja ja dataa
items: Älä sotke ympyröitäni
items: Voisiko tulevaisuudessa ruokakasvatusta toteuttaa alakoulussa systemaattisesti?
items: Miksi medialukutaidosta tulee edelleen puhua?
items: Tutkimus menneistä tulevaisuuksista koulutuksen kentällä
items: Metsän ahkerat työmuurahaiset
items: Kasvatus, teknologia ja taide
items: Mihin kasvatus tarvitsee ideologiakritiikkiä? Koulutuspolitiikan arvojen, affektien ja ideologisten piirteiden historiallisesta jäljittämisestä
items: Demokraattisen harkinnan valmiudet kasvatustieteen tutkimuskohteena
items: Yliopisto, aika ja yhteiskunta rehtorien puheissa
items: Mikropolitiikka koulussa: Etnografinen tutkimus politiikan sosiomateriaalisesta luonteesta
items: Kun ope ragee
items: Selkeät arviointiohjeet palvelevat sekä arvioijaa että kirjoittajaa
items: Suutarinverstaasta maailmalle
items: Luontokäsitys ja -suhde nuorisotyön käsikirjoissa 1940–1960-luvuilla
items: Rehtoreiden näkemyksiä lukiokoulutuksen uudistamisesta, sen johtamisesta ja tulevaisuudesta
items: Keskiluokkaisuuden legitimoinnin ja luokkanousun äärellä
items: Tiedekasvatus ja demokratia tutkivassa yhteisössä
items: Inkluusion kehitys suomalaisessa perusopetuksessa
items: Vastustavat pojat ja myöntyvät tytöt? Pienten lasten kerrontaa lapsen toimijuuden mahdollisuuksista lapsi–vanhempisuhteiden konflikteissa

Epäoikeudenmukaisuuden näkyväksi tekeminen: Ihmisoikeuskasvatuksen oikeudelliset, poliittiset ja moraaliset ihanteet epätäydellisessä maailmassa
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Unveiling injustices: Revisiting human rights education’s kegal, political and moral ideals in a nonideal world, Helsingin yliopistossa 17.1.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: ihmisoikeuskasvatus
  topic: keywords
subject: opettajankoulutus
  topic: keywords
subject: ei-ideaaliteoria
  topic: keywords
subject: epäoikeudenmukaisuus
  topic: keywords
subject: yhdenvertaisuus
  topic: keywords
subject: moraali
  topic: keywords
subject: koulutuspolitiikka
  topic: keywords
subject: oikeus
  topic: keywords
creator: Tuija Kasa
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 119
ending page: 127
doi: 10.33350/ka.177664

Rajoja ylittämässä: Opettajaopiskelijoiden kasvu kriittisiksi, dialogisiksi ja yhteisöllisiksi toimijoiksi
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Crossing boundaries – Becoming critical, dialogical, and collaborative teachers, Jyväskylän yliopistossa 7.2.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: opettajaopiskelijat
  topic: keywords
subject: kriittinen ajattelu
  topic: keywords
subject: transformatiivinen ajattelu
  topic: keywords
subject: vuorovaikutusosaaminen
  topic: keywords
subject: dialogisuus
  topic: keywords
subject: yhteisöllinen oppiminen
  topic: keywords
subject: ylirajaisuus
  topic: keywords
creator: Auli Lehtinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 128
ending page: 138
doi: 10.33350/ka.164134

Yksityisen varhaiskasvatuksen palvelusetelin sääntökirjat
type: item
description: Tutkimuksemme kohdentuu inklusiivisen varhaiskasvatuksen johtamiseen julkisen johtamisen arvopohjan kehyksessä. Tarkastelun kohteena on kuntien laatimat yksityisen varhaiskasvatuksen palvelusetelin sääntökirjat (N=32) ja niihin kirjatut ehdot inkluusion mahdollistamisen osalta. Tarkastelussamme pyrimme tuomaan esille miten löydetyt ehdot edistävät tai rajaavat inklusiivista varhaiskasvatusta. Lisäksi tarkastelemme, millaisia vaikutuksia kirjausten tulkinnallisuudella ja julkiseen johtamiseen liittyvillä arvoilla on inklusiivisen varhaiskasvatuksen johtamiseen kuntakontekstissa. Tunnistimme teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla inkluusiota edistäviksi ehdoiksi (n = 113) palvelusetelin arvon korottamisen, kuulluksi tulemisen, syrjimättömyyden sekä pysyvyyden. Rajaavina ehtoina (n = 56) tunnistimme perheen valinnan mahdollisuuksien rajaamisen ja erityisen tuen eväämisen. Määrällisesti inkluusiota edistäviä ehtoja oli enemmän, kuitenkin rajaavia ehtoja oli myös runsaasti, mikä asettaa perheiden yhdenvertaisuuden ja lapsen oikeudet asemaan, joka ei vastaa varhaiskasvatusta määrittäviä lakeja. Tunnistimme myös ehtoja, jotka olivat sekä edistäviä että rajaavia, joka kuvastaa inklusiivisen varhaiskasvatuksen toteutumisen tulkinnanvaraisuutta ja julkisen johtamisen arvopohjan merkitystä tulkinnassa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: julkinen johtaminen
  topic: keywords
subject: inkluusio
  topic: keywords
subject: yksityinen varhaiskasvatus
  topic: keywords
subject: varhaiskasvatuksen palvelusetelin sääntökirjat
  topic: keywords
creator: Elina Fonsén
creator: Jaana Pesonen
creator: Satu Valkonen
creator: Piia Nuora
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 90
ending page: 109
doi: 10.33350/ka.156422

Väitös historiasta vallan ja kasvatuksen välineenä
type: item
description: Arvosteltu teos: Marti, A. (2025). Suomen historia avoimena ja suljettuna kertomuksena. Jännitteet virallisen historiakulttuurin tavoitteiden, tuotannon ja vastaanoton välillä. Dissertationes Universitatis Helsingiensis 316/2025. s. 141. http://hdl.handle.net/10138/600693
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: historiakulttuuri
  topic: keywords
subject: historialliset narratiivit
  topic: keywords
subject: myytit
  topic: keywords
subject: kollektiivinen muisti
  topic: keywords
subject: historian opetus
  topic: keywords
subject: historian opetussuunnitelmat
  topic: keywords
subject: Suomen historia
  topic: keywords
creator: Simo Mikkonen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 139
ending page: 142
doi: 10.33350/ka.177152

”Jos pää kestää, niin pärjäät lukiossa”
type: item
description: Artikkelissamme tarkastelemme lukiolaistyttöjen strategioita, joilla he rakentavat suhdettaan lukiossa läsnä olevaan opiskelijaideaaliin. Tutkimus tuo esiin tyttöjen äänen ajassa, joka korostaa yksilökeskeisyyttä, itseohjautuvuutta ja vastuuta. Lukiolaistyttöjen arjessa ovat vahvasti läsnä sekä kapeaan normatiiviseen tyttötapaisuuteen vastaaminen että lukio-opiskelun paineet. Kiinnostuksemme aiheeseen kumpuaa aiemmista havainnoista koulun eriarvoistavista ja sukupuolittavista käytänteistä sekä tyttöjen jaksamisen haasteista. Aineisto koostuu 11 syvähaastattelusta, joita analysoimme dialogisen tematisoinnin keinoin, kategorisoimalla strategioita, jotka kuvaavat tyttöjen tapoja neuvotella suhteestaan opiskelijaideaaliin. Haastatteluaineistosta jäsensimme neljä strategiaa, joita ovat yksin pärjäämisen, huipulle tähtäämisen, pakotetun vastuun kritisoinnin ja normatiivisesta tyttötapaisuudesta irrottautumisen strategia. Lukiolaisia on tutkittu vähän, eikä etenkään tyttöihin tai tyttöyteen kohdistuvaa laadullista tutkimusta ole lukiokontekstissa tehty. Tutkimuksemme tekee näkyväksi elettyä lukiolaistyttöyttä ja lisää ymmärrystä tyttöihin kohdistuvista odotuksista. Lisäksi tutkimuksemme haastaa tunnistamaan sekä muuttamaan lukiokontekstin eriarvoistavia ja sukupuolittuneita käytäntöjä sekä lisäämään opettajankoulutukseen sukupuolitietoisuuden sekä -vastuullisuuden sisältöjä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: sukupuoli
  topic: keywords
subject: tyttötutkimus
  topic: keywords
subject: sukupuolitapaisuus
  topic: keywords
subject: lukio
  topic: keywords
subject: opiskelijaideaali
  topic: keywords
creator: Heli Pesonen
creator: Anne-Mari Souto
creator: Toni Kosonen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 27
ending page: 44
doi: 10.33350/ka.147768

Pohdinta sanattomasta yhteydestä varhaiskasvatuksen näkökulmasta
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastelemme sanatonta yhteyttä erityisesti varhaiskasvatuksen näkökulmasta. Peilaamme sanatonta yhteyttä Martin Buberin ajatuksiin maailmasuhteesta, jossa kohtaaminen, yhteys ja dialogisuus toteutuvat sekä kysymme, millaisia merkityksiä sanattomalla yhteydellä voi varhaiskasvatuksessa olla. Tutkimus on toteutunut dialogisessa prosessissa ja keskeisenä työtapana on ollut teorian kanssa ajattelu. Tutkimusprosessin aikana olemme pyrkineet pois ihmiskeskeisestä ajattelusta antaen aikaa ja tilaa sanattoman yhteyden hetkille toteutua myös suhteessa ei-inhimillisiin olevaisiin. Sanaton yhteys muodostuu usein toiminnassa, jota tehdään puhtaasti tekemisen vuoksi eikä edellytä toteutuakseen aikuisihmiselle tyypillisinä pidettyjä ominaisuuksia tai taitoja. Avoimuus, kiireetön tarkastelu sekä maailman tunnusteleminen ilman haltuunoton tarvetta ovat sanattoman yhteyden keskiössä. Sanaton yhteys vaikuttaakin mahdollistuvan hetkissä, joissa toiseen asennoidutaan pyyteettömästi, vailla tavoitteita: päämääränä ei ole esimerkiksi oppiminen, kehittyminen tai parempi ihmisyys vaan se, mikä hetkessä on. Pohtimalla sanatonta yhteyttä voimme huomata kasvatuksellisia merkityksiä sellaisissa kanssaolemisen muodoissa, joissa sanat ja ihmisten välinen sosiaalinen kanssakäyminen ei ole keskiössä sekä avata väylän monenlaisten maailmassa olemisen tapojen arvostamiselle yhdenvertaisina.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: sanaton yhteys
  topic: keywords
subject: dialogisuus
  topic: keywords
subject: monilajisuus
  topic: keywords
subject: itsekseen oleminen
  topic: keywords
subject: rinnakkain oleminen
  topic: keywords
subject: autotelinen toiminta
  topic: keywords
creator: Miia Perkola
creator: Sara Sintonen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 60
ending page: 71
doi: 10.33350/ka.144711

Yhdeksän vuosikymmentä kasvatuksen ja koulutuksen historian palveluksessa
type: item
description: Pääkirjoitus numeroon 4/2025.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Henri Pettersson
creator: Alina Kuusisto
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 2
ending page: 5
doi: 10.33350/ka.178334

Taimet tarhassa?
type: item
description: Taimi liittyy suomalaiseen varhaiskasvatukseen ja sen historialliseen taustaan usealla tapaa. Yhtäältä taimella on viitattu lapseen eli ihmistaimeen, joka saadessaan hyvää hoitoa kasvaa täyteen kukoistukseensa. Toisaalta taimi viittaa myös lastentarhoihin (kindergarten) ”lapsipuutarhoina”. Taimi liittyy myös lastentarhojen yhteydessä olleisiin puutarhoihin, joissa on lasten kanssa harjoitettu kasvien istuttamista ja hoitoa. Samalla tavalla puutarhoja on ollut lastentarhanopettajia kouluttavien seminaarien yhteydessä. Tässä artikkelissa pohditaan, kuinka relevanttia kasvimaailmaan liittyvä kasvatusdiskurssi on ajassamme, jossa kuitenkin kasveille ominaista olemisen tapaa on alettu ymmärtää uudella tavalla. Kuljetamme jälkilaadullista suuntausta edustavassa artikkelissamme ajatuksiamme taimidiskurssiin ja opetuspuutarhaan liittyvien näköalojen kautta. Aineisto on kerätty haastattelemalla puutarhureita, jotka työskentelevät yhdessä Suomen vanhimmista opettajankoulutuslaitoksen yhteydessä toimivista puutarhoista. Taimidiskurssia tarkastellaan posthumanistisessa ja uusmaterialistisessa, ihmisten ja kasvien keskinäistä suhteisuutta korostavassa hengessä ja koko artikkelia kehystää ajatus kasvusta kanssaolemisena.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: taimi
  topic: keywords
subject: kasvi
  topic: keywords
subject: kasvu
  topic: keywords
subject: varhaiskasvatus
  topic: keywords
subject: posthumanismi
  topic: keywords
creator: Minna Saarela
creator: Sara Sintonen
creator: Alexandra Nordström
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 45
ending page: 59
doi: 10.33350/ka.148500

Opettajaopiskelijoiden näkemyksiä monilukutaidosta ja sen pedagogiikasta
type: item
description: Monilukutaito on yksi keskeisistä tämän vuosituhannen taidoista. Tässä artikkelissa tarkastelemme, miten äidinkielen opettajaopiskelijat merkityksellistävät monilukutaitoa ja miten se ilmenee heidän ainepedagogisissa opinnoissaan. Tutkimusaineisto koostuu opiskelijoiden (n = 19) tuottamista monilukutaitoa koskevista visioista, tuntisuunnitelmakoonneista sekä niitä tarkentavasta kyselystä. Aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin. Tulokset osoittavat, että opiskelijat merkityksellistävät monilukutaidon laaja-alaiseksi ja moniulotteiseksi taidoksi. Heidän tekstikäsitystään luonnehtii multimodaalisuus, ja he tuovat esiin myös oppilaiden toimijuuden sekä kriittisen ajattelu- ja vuorovaikutustaitojen vahvistamisen. Tuntisuunnitelmakoonneissa tekstivalinnat tehtiin kuitenkin pääosin oppikirjan ehdoilla, ja tuottamisen tehtävät olivat muodoltaan pääasiassa perinteisiä, kirjoitettuja tekstejä. Sen sijaan oppilaille laaditut tulkitsemisen tehtävät olivat pääosin vuorovaikutteisia, ja tekstivalintojen teemat liittyivät usein yhteiskunnallisesti merkityksellisiin ja ajankohtaisiin aiheisiin. Tehtävissä keskityttiin esimerkiksi tekstilajipiirteiden analyysiin, mutta keskustelu sensitiivisiksi tai vaikeiksi koetuista yhteiskunnallisista ja vallankäyttöön liittyvistä aiheista jäi puuttumaan. Tulosten pohjalta voidaan pohtia, miten opettajankoulutus onnistuu mallintamaan monilukutaidon pedagogiikkaa. Vaikuttaa siltä, että opettajaopiskelijat ovat sisäistäneet monilukutaidon pedagogiikan ihanteet, mutta ne eivät realisoidu tuntisuunnitelmakoonneissa kovin vahvasti.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: monilukutaito
  topic: keywords
subject: monilukutaidon pedagogiikka
  topic: keywords
subject: opettajaopiskelijat
  topic: keywords
subject: visio
  topic: keywords
subject: äidinkieli ja kirjallisuus
  topic: keywords
creator: Mari Puhakka
creator: Mari Hankala
creator: Sanna Mustonen
creator: Mirja Tarnanen
creator: Merja Kauppinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 6
ending page: 26
doi: 10.33350/ka.154942

Vanhempien jännitteiset kasvatuskumppanuuden ideaalit kodin ja koulun yhteistyössä
type: item
description: Koulutuspoliittisissa asiakirjoissa on 1990-luvulta lähtien korostettu vanhempien osallisuutta lastensa koulunkäynnissä. Kodin ja koulun yhteistyö heijastuu myönteisesti oppilaiden oppimistuloksiin, hyvinvointiin ja kouluviihtyvyyteen. Kasvatuskumppanuus tarjoaa yhteistyöhön ideaalin mallin, joka perustuu jaettuun asiantuntijuuteen, molemminpuoliseen kunnioitukseen, luottamukseen ja dialogisuuteen. Kaikilla vanhemmilla ei kuitenkaan ole yhtäläisiä mahdollisuuksia osallistua yhteistyöhön. Yhteistyökäytänteissä ei useinkaan huomioida perhetaustojen moninaisuutta eikä niihin kietoutuneita valtasuhteita, ja vanhempien ääni on jäänyt taka-alalle. Artikkelissa tarkastellaan vanhempien näkemyksiä kasvatuskumppanuuden ideaaleista ja niihin liittyvistä valtasuhteista. Aineisto koostuu 921 vanhemman avovastauksesta, joita he kirjoittivat osana laajempaa survey-tutkimusta. Lähestymistapamme painottaa kasvatuskumppanuuden diskursiivisuutta: vallalla oleva kumppanuus- ja kasvatuspuhe kuvaa ja rakentaa sosiaalista todellisuuttamme ja synnyttää kasvatuskumppanuuden käytänteitä kodin ja koulun arjessa. Tulokset osoittavat, että vanhempien näkemykset ovat moninaisia ja jännitteisiä. Kasvatuskumppanuuspuheista huolimatta vanhempien osallisuus kaventuu opettaja-vanhempikeskusteluiksi, tilaisuuksien järjestämiseksi ja niihin osallistumiseksi ja informaation vastaanottamiseksi. Osa vanhemmista kuitenkin haluaa osallistua aktiivisemmin koulun toimintakulttuurin kehittämiseen. Vanhempien kokemusten huomioiminen on tärkeää suunniteltaessa kodin ja koulun yhteistyötä niin koulutuspoliittisessa ohjauksessa kuin koulujen käytännöissä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kodin ja koulun yhteistyö
  topic: keywords
subject: kasvatuskumppanuus
  topic: keywords
subject: vanhempien osallisuus
  topic: keywords
subject: diskursiivisuus
  topic: keywords
creator: Minna Palmu
creator: Katarina Perander
creator: Sanni Pöysä
creator: Noona Kiuru
creator: Eija Pakarinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 72
ending page: 89
doi: 10.33350/ka.152405

Tiedettä, taidetta, diskursseja ja dataa
type: item
description: Tässä puheenvuoroartikkelissa tarkastelen sitä, millä tavoin data ymmärretään kasvatustieteiden eri suuntauksissa. Katsanto ei ole kaikenkattava. Sen sijaan keskityn erityisesti luonnontieteistä sekä postmodernista filosofiasta ammentaviin tulkintoihin korostaakseni, miten erilaisista tieto- ja totuusteorioista näkemykset kumpuavat. Eronteon sijaan motiivinani on osoittaa, miksi kasvatuskäytännön näkökulmasta on perusteltua ja tärkeää ymmärtää dataa monipuolisesti. Kirjoitus perustuu Opetushallituksen Digioppimisen areenalla 10.12.2025 pidettyyn puheenvuoroon.
subject: Puheenvuorot
  topic: section
subject: data
  topic: keywords
subject: datafikaatio
  topic: keywords
subject: diskurssi
  topic: keywords
subject: Foucault
  topic: keywords
subject: Skinner
  topic: keywords
subject: koulu
  topic: keywords
creator: Pekka Mertala
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
starting page: 110
ending page: 118
doi: 10.33350/ka.178246

Älä sotke ympyröitäni
type: item
description: Pääkirjoitus numeroon 3/2025
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Henri Pettersson
creator: Alina Kuusisto
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 2
ending page: 5
doi: 10.33350/ka.176442

Voisiko tulevaisuudessa ruokakasvatusta toteuttaa alakoulussa systemaattisesti?
type: item
description: Lectio praecursoria ravitsemustieteen väitöskirjaan Kohti systemaattisesti toteutuvaa ruokakasvatusta: Tutkimus ruokakasvatuksen tavoitteista ja toteutukseen vaikuttavista tekijöistä alakoulussa, Itä-Suomen yliopistossa 3.6.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Aija Laitinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 130
ending page: 134
doi: 10.33350/ka.163864

Miksi medialukutaidosta tulee edelleen puhua?
type: item
description: Onko medialukutaidon käsitteellä enää käyttöä tekoälyn, datan ja koneoppimien ajassa? Kyllä on. Tässä puheenvuoroartikkelissa perustelen medialukutaidon käsitteen tarpeellisuutta sen proaktiivisen luonteen näkökulmasta. Artikkeli tarjoaa lyhyen katsauksen erilaisten lukutaitomääritelmien evolutiivisiin kaarin ja sijoittaa datanlukutaidon kaltaiset ”uudet lukutaidot” osaksi suurempaa kuvaa.
subject: Puheenvuorot
  topic: section
creator: Pekka Mertala
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 115
ending page: 123
doi: 10.33350/ka.163583

Tutkimus menneistä tulevaisuuksista koulutuksen kentällä
type: item
description: Lectio praecursoria poliittisen historian väitöskirjaan Tulevaisuutta valtaamassa: Sivistys ja demokratia sosiaalidemokraattisessa koulutusajattelussa hyvinvointivaltion rakentuessa, Helsingin yliopistossa 14.3.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Elina Hakoniemi
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 124
ending page: 129
doi: 10.33350/ka.163460

Metsän ahkerat työmuurahaiset
type: item
description: Pääkirjoitus numeroon 2/2025.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Henri Pettersson
creator: Alina Kuusisto
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 2
ending page: 6
doi: 10.33350/ka.162819

Kasvatus, teknologia ja taide
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Kysymys ihmisenkokoisuudesta. Taidekasvatus mahdollisuutena teknologian ajassa, Tampereen yliopistossa 9.5.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: kasvatus
  topic: keywords
subject: taide
  topic: keywords
subject: teknologia
  topic: keywords
subject: ihmisenkokoisuus
  topic: keywords
creator: Jussi Mäkelä
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 135
ending page: 139
doi: 10.33350/ka.162607

Mihin kasvatus tarvitsee ideologiakritiikkiä? Koulutuspolitiikan arvojen, affektien ja ideologisten piirteiden historiallisesta jäljittämisestä
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Tracing Ideology in Education: Investigations in Discourse Theory, Tampereen yliopistossa 8.11.2024.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: koulutuspolitiikka
  topic: keywords
subject: kasvatushistoria
  topic: keywords
subject: Essexin diskurssiteoreettinen koulukunta
  topic: keywords
subject: ideologia
  topic: keywords
subject: teoreettinen ja metodologinen kehittäminen
  topic: keywords
creator: Tuomas Tervasmäki
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 133
ending page: 139
doi: 10.33350/ka.162510

Demokraattisen harkinnan valmiudet kasvatustieteen tutkimuskohteena
type: item
description: Syksyllä 2024 käynnistettiin Suomen Akatemian rahoittama nelivuotinen konsortiohanke Education for Deliberation: Practices of Inquiry in Dialogue-Based Democratic Education (DELIBERATE). Hankkeen tavoitteena on luoda teoreettisesti vankasti perusteltua uutta ymmärrystä deliberaation eli punnitsevan julkisen keskustelun käytännöistä demokratiakasvatuksessa. Aiheen yhteiskunnallinen merkitys on voimakkaasti latautunut viime vuosikymmenten poliittisessa ja mediakulttuurisessa myllerryksessä. Pluralistisen poliittisen keskustelun mahdollisuudet demokraattisen elämäntavan ja päätöksenteon perustana ovat vaarantuneet ympäri maailman, myös sellaisissa yhteiskunnissa, joita on perinteisesti pidetty vakiintuneina liberaalidemokraattisina oikeusvaltioina. Demokraattisen harkinnan ja dialogin valmiuksia vahvistavan kasvatuksen tutkimuspohjainen kehittäminen on siten entistäkin ajankohtaisempaa.
subject: Projektiesittelyt
  topic: section
subject: demokratiakasvatus
  topic: keywords
subject: deliberaatio
  topic: keywords
subject: teoria
  topic: keywords
subject: empiria
  topic: keywords
subject: pedagogiikka
  topic: keywords
subject: pragmatismi
  topic: keywords
creator: Katariina Holma
creator: Hanna-Maija Huhtala
creator: Julia Jaakkola
creator: Jan Löfström
creator: Tuukka Tomperi
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 105
ending page: 112
doi: 10.33350/ka.161709

Yliopisto, aika ja yhteiskunta rehtorien puheissa
type: item
description: Arvosteltu teos: Rinne, R., Plamper, R. & Jauhiainen, A. (2024). Yliopiston aseman, tehtävän ja esillepanon muutos. Historiallinen tarkastelu suomalaisten yliopistorehtorien puhunnasta ja sen muutoksesta 1920-luvulta 2020-luvulle. Suomen Kasvatustieteellinen seura. Kasvatusalan tutkimuksia 87. 361 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: yliopisto
  topic: keywords
subject: yhteiskunta
  topic: keywords
subject: historia
  topic: keywords
creator: Arto Nevala
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 153
ending page: 156
doi: 10.33350/ka.160876

Mikropolitiikka koulussa: Etnografinen tutkimus politiikan sosiomateriaalisesta luonteesta
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Micropolitics in school. An ethnographic inquiry of sociomaterial reconfiguration of policies in school, Itä-Suomen yliopistossa 4.4.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Anna Kristiina Kokko
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 126
ending page: 132
doi: 10.33350/ka.160824

Kun ope ragee
type: item
description: Vaikka opettaja–oppilas-suhdetta ja siinä koettuja tunteita on viime vuosina tarkasteltu runsaasti, on vähemmälle huomiolle jätetty suhteessa ilmenevien vihan tunteiden monimerkityksellisyys. Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin oppilaiden kokemuksia opettajan vihan tunteista pedagogisessa suhteessa. Tutkimusaineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella sekä yksilö- ja parihaastatteluin kuudesluokkalaisilta (n=97) ja analysoitiin temaattisen sisällönanalyysin sekä composite vignette -menetelmän keinoin. Tutkimus osoittaa, että oppilaiden kokemukset opettajan vihan tunteista ovat paitsi epäreiluja, satuttavia ja voivat liittyä suhteen konfliktisuuteen, mutta erityisesti tilanteita sivustaseuranneiden kokemana myös ymmärrettäviä ja tarpeellisia, joskus huvittavia tai ristiriitaisiakin. Analyysin perusteella oppilaalle opettajan vihan tunteet eivät ole yksiselitteisesti negatiivisia vaan pikemmin ambivalentteja: toisaalta tarpeellisia ja oikeutettuja, mutta potentiaalisesti vaarallisia ja satuttavia. Tulokset haastavat vallalla olevaa kasvatuspsykologista opettaja–oppilas-suhdetta käsittelevää diskurssia, jossa opettajan vihan tunteet pelkistyvät esteeksi oppimiselle sen sijaan, että niiden merkitystä pohdittaisiin laajemmin osana lasten ja nuorten kasvua yhteiskunnan jäseniksi.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kokemus
  topic: keywords
subject: viha
  topic: keywords
subject: oppilaat
  topic: keywords
subject: pedagoginen suhde
  topic: keywords
subject: temaattinen sisällön analyysi
  topic: keywords
creator: Anni Piironen
creator: Perttu Männistö
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 73
ending page: 92
doi: 10.33350/ka.146158

Selkeät arviointiohjeet palvelevat sekä arvioijaa että kirjoittajaa
type: item
description: Pääkirjoitus numeroon 1/2025.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Henri Pettersson
creator: Alina Kuusisto
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-03-12
publication date: 2025-03-12
starting page: 2
ending page: 5
doi: 10.33350/ka.159728

Suutarinverstaasta maailmalle
type: item
description: Esimodernina aikana käsityöläisten koulutus oli järjestetty oppipoika–kisälli–mestari-järjestelmän kautta. Siinä käsityöläismestari otti kouluttaakseen oppipojan, joka yleensä neljän vuoden ajan eli ja opiskeli ammattiin vaadittavat taidot mestarinsa luona. Kaupungissa oppipojasta tuli oppivuosien suorittamisen jälkeen kisälli, joka jatkoi ammatin saloihin ja eri verstaiden toimintoihin tutustumista palkallisissa työsuhteissa. Ammattikuntamestariksi saattoi hakeutua vasta usean kisällivuoden jälkeen ja tällöinkin mestarien paikkoja oli harvoin tarjolla. Tutkin artikkelissani Helsingin suutarien ammattikunnan koulutuskäytänteitä 1700-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Analysoin, miten ja millaisin ehdoin jalkineiden valmistukseen tarvittavat tiedot ja taidot siirrettiin seuraavalle sukupolvelle. Käsityöläisten oppipoikien koulutus perustui yleisen ammattikuntajärjestyksen määräyksiin, mutta niitä sovellettiin käytännönläheisesti. Esimerkiksi mestarin vaihto kesken koulutuksen oli mahdollista. Kaksi kolmesta oppipojasta valmistui kisälliksi ja koulutuksesta valittaminen oli harvinaista. Se, miten koulutus käytännössä tapahtui, ei ollut säädeltyä, mutta koulutuksen tasoa valvottiin kisällikokein. Tutkimus osoittaa, että pienen suomalaiskaupungin suutarien koulutuskäytänteet seurasivat yleismaailmallisia konventioita. Tämä mahdollisti muun muassa kisällien ulkomaanopinnot.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: käsityöläinen
  topic: keywords
subject: oppipoika
  topic: keywords
subject: kisälli
  topic: keywords
subject: ammattikunta
  topic: keywords
subject: oppipoikakoulutus
  topic: keywords
creator: Merja Uotila
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 26
ending page: 40
doi: 10.33350/ka.152480

Luontokäsitys ja -suhde nuorisotyön käsikirjoissa 1940–1960-luvuilla
type: item
description: Artikkelin tutkimusongelmana on selvittää, millainen on 1940–1960-luvuilla julkaistujen nuorisotyön käsikirjojen käsitys luonnosta ja ihmisen suhteesta siihen. Artikkelissa kuvataan, analysoidaan ja tehdään ymmärrettäväksi vuosina 1946, 1957 ja 1964 julkaistujen käsikirjojen luontokäsitystä ja -suhdetta. Nuorisotyö ja sen yleiset ohjaus- ja oppimateriaalit eivät ole olleet temaattisen kasvatushistoriallisen tutkimuksen kohteena. Tutkimus liitetään nuorisotyön historiaa, kasvatustieteellistä oppimateriaalitutkimusta sekä luontokäsityksiä ja -suhdetta koskevaan keskusteluun. Artikkelin historiallinen ja idiografinen tutkimusmenetelmä perustuu käsikirjojen lähdekritiikkiin, lähilukemiseen ja sisällönanalyysiin. Tarkastelu osoittaa ensiksi, että nuorisotyön moniulotteiselle kentälle suunnattuihin käsikirjoihin ei sisälly julkilausuttuja ja ehyitä käsityksiä luonnosta ja ihmisen suhteesta siihen. Luontosuhde on käsikirjoissa ennen kaikkea kasvatussuhde, jossa nuoren ihmisen tiedot, taidot, sosiaalisuus ja luonne kehittyvät. Toiseksi luonto ymmärretään nuorisotyön arkisena itsestäänselvyytenä, jota ei kuvata tieteellisillä ilmaisuilla, uutena asiana tai kohderyhmälle vieraana elinympäristönä. Kolmanneksi käsikirjojen teksteissä ja kuvituksessa esiintyy vaihtelevasti niin utilistisen, humanistisen kuin myyttisenkin luontokäsityksen piirteitä. Tutkittu ohjaus- ja oppimateriaali viittaa myös nuorisotyön luontoon liittyvien materiaalien, sisältöjen ja toimintamuotojen eriytymiseen, joka mahdollisine seurauksineen kaipaa syventävää tutkimusta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: nuorisotyö
  topic: keywords
subject: luonto
  topic: keywords
subject: kasvatushistoria
  topic: keywords
subject: käsikirja
  topic: keywords
creator: Juha Nieminen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 6
ending page: 25
doi: 10.33350/ka.142952

Rehtoreiden näkemyksiä lukiokoulutuksen uudistamisesta, sen johtamisesta ja tulevaisuudesta
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Rehtoreiden näkemyksiä lukiokoulutuksen uudistamisesta, sen johtamisesta ja tulevaisuudesta, Jyväskylän yliopistossa, Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksessa 17.2.2023.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: uudistaminen
  topic: keywords
subject: lukiokoulutus
  topic: keywords
subject: rehtori
  topic: keywords
subject: laadullinen sisällönanalyysi
  topic: keywords
creator: Taina Lehtonen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 147
ending page: 152
doi: 10.33350/ka.156998

Keskiluokkaisuuden legitimoinnin ja luokkanousun äärellä
type: item
description: Yliopisto-opinnot aloittaessaan työväentaustaiset opiskelijat astuvat heille tyypillisesti kulttuurisesti ja sosiaalisesti vieraaseen ja keskiluokkaisten ideaalien ja rationaliteettien kyllästämään toimintaympäristöön, joka edustaa kulttuurista epäjatkuvuutta kodin arvostuksiin ja toimintatapoihin. Tässä tutkimuksessa lähestyn yliopistoa uuteen elämänvaiheeseen siirtyvien ensimmäisen polven yliopisto-opiskelijoiden luokkaidentiteetin rakennusympäristönä, jossa he muodostavat uutta ymmärrystä itsestään suhteessa muihin. Tutkimuksessa kysyn, millaista luokkaan liittyvää identiteettipuhetta työväentaustaisten yliopisto-opiskelijoiden kertomuksissa ilmenee ja miten he rakentavat luokkaidentiteettiään yliopistossa. Olen lisäksi kiinnostunut siitä, millaisiin yliopistokontekstin sosiaalisiin prosesseihin identiteettineuvottelu erityisesti liittyy. Kiinnitän tarkasteluni kasvatussosiologiseen ja bourdieulaiseen, kulttuurisosiologisen luokkatutkimuksen traditioon, jossa luokka ymmärretään kulttuurisina resursseina sekä subjektiivisena, elettynä kokemuksena. Tutkimuksen aineisto muodostuu 12 yliopisto-opiskelijanaisen haastatteluaineistosta, jonka analyysissa hyödynnetään sisällönanalyyttistä ja diskursiivista lähestymistapaa. Tulokset osoittavat, että luokat ja luokkien väliset rajat määrittyvät naisten kerronnassa taloudellisten näkökulmien sekä kulttuuristen resurssien perusteella. Yliopiston aikainen identiteettineuvottelu kiinnittyy erityisesti sosiaalisiin suhteisiin ja kulttuurisen pääoman kasvuun, joka aiheuttaa sekä uteliaista innostuneisuutta että läheissuhteissa lisääntynyttä kitkaa. Tutkimus kontribuoi kasvatussosiologian tutkimuskentälle tarjoamalla uutta ymmärrystä yliopiston sosiaalisista, kulttuurisista ja akateemisista prosesseista, joiden pohjalta luokkaidentiteettiä rakennetaan kohti omia juuria, keskiluokkaa tai jotakin siltä väliltä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: yhteiskuntaluokka
  topic: keywords
subject: luokkaidentiteetti
  topic: keywords
subject: työväentausta
  topic: keywords
subject: yliopisto-opiskelijat
  topic: keywords
creator: Taina Civil
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 87
ending page: 104
doi: 10.33350/ka.156293

Tiedekasvatus ja demokratia tutkivassa yhteisössä
type: item
description: Tiedekasvatus on globaali ilmiö, joka on vakiintumassa osaksi suomalaista kasvatuskenttää. Tällä hetkellä tiedekasvatusta lähestytään monitieteisyyden ihanteesta huolimatta pääsääntöisesti luonnontieteiden kautta, ja koulutuspoliittisia tavoitteita ura- ja työmarkkinavetoisesti. Tutkimusten mukaan tiedekasvatusta leimaa lisäksi demokratiavaje. Keskustelua tarvitaan tiedekasvatuksen kasvatuksellisista periaatteista. Tässä artikkelissa tarkastelemme tiedekasvatusta demokratiakasvatuksen viitekehyksessä. Avaamme tiede- ja demokratiakasvatuksen välisiä yhteyksiä sekä kasvatussosiologista taustaa. Ehdotamme tutkivaa yhteisöä (community of inquiry) demokraattisen tiedekasvatuksen käsitteelliseksi ja pedagogiseksi perustaksi. Tutkiva yhteisö yhdistää tieteellisen ja demokraattisen elämäntavan ja toimii siten siltana tiedekasvatuksen, sen eri oppiaineiden sekä demokratiakasvatuksen välillä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: tiedekasvatus
  topic: keywords
subject: demokratiakasvatus
  topic: keywords
subject: tutkiva yhteisö
  topic: keywords
subject: kasvatusfilosofia
  topic: keywords
subject: koulutuspolitiikka
  topic: keywords
creator: Sari Hietamäki
creator: Ville Mäki
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 41
ending page: 55
doi: 10.33350/ka.141649

Inkluusion kehitys suomalaisessa perusopetuksessa
type: item
description: Artikkeli tarkastelee retrospektiivisenä näkymänä tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden käsitteisiin liitettyjä merkityksiä peruskoulun opetussuunnitelman perusteissa eri aikoina (1970–2014) sekä sitä, miten niiden varassa tehdyt uudistukset peilautuvat erilaisiin käsityksiin inkluusiosta. Tutkimuksen aineisto muodostui viidestä peruskoulun opetussuunnitelman perusteista vuosilta 1970, 1985, 1994, 2004 ja 2014 keskittyen opetussuunnitelmatekstin arvoihin, tavoitteisiin ja käytännön uudistuksiin. Aineisto analysoitiin käsiteanalyysin ja teorialähtöisen sisällönanalyysin yhdistelmällä. Tulosten mukaan kaikista peruskoulun opetussuunnitelmista välittyi tasa-arvon ja inklusiivisen koulutuksen henki. Tasa-arvo näkyi oppilaiden osallisuutta kuvaavina arvoina muuttuen ajan kuluessa tasa-arvon näkemisestä samanlaisuutena kohti erilaisuuden ymmärtämistä moninaisuutena. Inkluusio rakentui vaiheittain heijastaen pääosin laajaa ja tukiorientoitunutta inkluusiokäsitystä. Uudistukset painottivat kaikkien oppilaiden opettamisen (mm. tuntikehys) ja erityistukea tarvitsevien tuen (mm. osa-aikainen erityisopetus) kehittämistä. Poikkeuksen teki vuoden 1994 opetussuunnitelma, joka kannusti erityisoppilaiden integroimiseen yleisopetuksen luokkiin – usein ilman riittävää tukea, josta käsittääksemme nykyinen inkluusiokritiikki juontaa juurensa. Tutkimus tarjoaa näkymän siihen, että inkluusiossa ei ole kyse vain erityisopetuksen uudelleenjärjestelystä vaan laajemmasta koulun uudistamisesta, mikä näkyy kahdessa viimeisessä opetussuunnitelmassa yhdenvertaisuusperiaatetta vaalivina tukirakenteina ja kokonaisvaltaisena inkluusiokäsityksenä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Tasa-arvo
  topic: keywords
subject: yhdenvertaisuus
  topic: keywords
subject: inkluusio
  topic: keywords
subject: opetussuunnitelma
  topic: keywords
creator: Jaana Alajoki
creator: Marita Mäkinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 93
ending page: 114
doi: 10.33350/ka.144967

Vastustavat pojat ja myöntyvät tytöt? Pienten lasten kerrontaa lapsen toimijuuden mahdollisuuksista lapsi–vanhempisuhteiden konflikteissa
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Resisting boys and complying girls? Young children’s narratives of the child’s opportunities for agency in child–parent conflicts, Jyväskylän yliopistossa 11.01.2025
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Maria Lahtinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 140
ending page: 146
doi: 10.33350/ka.156482