Kasvatus & Aika
type: channel
description: Kasvatus & Aika on vuodesta 2007 ilmestynyt kasvatuksen historiallis-yhteiskunnallinen julkaisu. Monitieteinen Open Access -julkaisu on vakiinnuttanut asemansa korkeatasoisena kasvatushistorian johtavana kotimaisena tiedejulkaisuna. Lehteä julkaisee Suomen kasvatuksen ja koulutuksen historian seura. Lehdessä julkaistaan vertaisarvioituja tieteellisiä artikkeleita, tieteellisiä katsauksia, ajankohtaispuheenvuoroja ja kirja-arvioita. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa.
publisher: Suomen kasvatuksen ja koulutuksen historian seura
language: fi
publication name: Kasvatus & Aika
issn: 1797-2299
items: Älä sotke ympyröitäni
items: Voisiko tulevaisuudessa ruokakasvatusta toteuttaa alakoulussa systemaattisesti?
items: Miksi medialukutaidosta tulee edelleen puhua?
items: Tutkimus menneistä tulevaisuuksista koulutuksen kentällä
items: Metsän ahkerat työmuurahaiset
items: Kasvatus, teknologia ja taide
items: Mihin kasvatus tarvitsee ideologiakritiikkiä? Koulutuspolitiikan arvojen, affektien ja ideologisten piirteiden historiallisesta jäljittämisestä
items: Demokraattisen harkinnan valmiudet kasvatustieteen tutkimuskohteena
items: Yliopisto, aika ja yhteiskunta rehtorien puheissa
items: Mikropolitiikka koulussa: Etnografinen tutkimus politiikan sosiomateriaalisesta luonteesta
items: Kun ope ragee
items: Selkeät arviointiohjeet palvelevat sekä arvioijaa että kirjoittajaa
items: Suutarinverstaasta maailmalle
items: Luontokäsitys ja -suhde nuorisotyön käsikirjoissa 1940–1960-luvuilla
items: Rehtoreiden näkemyksiä lukiokoulutuksen uudistamisesta, sen johtamisesta ja tulevaisuudesta
items: Keskiluokkaisuuden legitimoinnin ja luokkanousun äärellä
items: Tiedekasvatus ja demokratia tutkivassa yhteisössä
items: Inkluusion kehitys suomalaisessa perusopetuksessa
items: Vastustavat pojat ja myöntyvät tytöt? Pienten lasten kerrontaa lapsen toimijuuden mahdollisuuksista lapsi–vanhempisuhteiden konflikteissa
items: Kasvatusalalle hakeneiden joukossa painottuvat lyhyt matematiikka, psykologia ja terveystieto
items: Koulutusta ohjaavien asiakirjojen ja arkitodellisuuden rajapinnoilla
items: Kasvatus ja historiantutkimus 2020-luvulla
items: Kansalaiset pienoiskoossa?
items: Teiniliitto
items: Miksi oppimisympäristö muuttui oppimaisemaksi?
items: Mitä ajatella hylystä?
items: Kyläkoulun muuttuvat merkitykset
items: Kuurojen ensimmäisiä lapsuusmuistoja asuntolakouluista sotien jälkeisessä Suomessa
items: Koululaisjärjestöjen yhteiskuntahistoriaa Suomessa ja Ruotsissa
items: Miten mielenterveydestä neuvotellaan varhaiskasvatuksen työpaikoilla?

Älä sotke ympyröitäni
type: item
description: Pääkirjoitus numeroon 3/2025
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Henri Pettersson
creator: Alina Kuusisto
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 2
ending page: 5
doi: 10.33350/ka.176442

Voisiko tulevaisuudessa ruokakasvatusta toteuttaa alakoulussa systemaattisesti?
type: item
description: Lectio praecursoria ravitsemustieteen väitöskirjaan Kohti systemaattisesti toteutuvaa ruokakasvatusta: Tutkimus ruokakasvatuksen tavoitteista ja toteutukseen vaikuttavista tekijöistä alakoulussa, Itä-Suomen yliopistossa 3.6.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Aija Laitinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 130
ending page: 134
doi: 10.33350/ka.163864

Miksi medialukutaidosta tulee edelleen puhua?
type: item
description: Onko medialukutaidon käsitteellä enää käyttöä tekoälyn, datan ja koneoppimien ajassa? Kyllä on. Tässä puheenvuoroartikkelissa perustelen medialukutaidon käsitteen tarpeellisuutta sen proaktiivisen luonteen näkökulmasta. Artikkeli tarjoaa lyhyen katsauksen erilaisten lukutaitomääritelmien evolutiivisiin kaarin ja sijoittaa datanlukutaidon kaltaiset ”uudet lukutaidot” osaksi suurempaa kuvaa.
subject: Puheenvuorot
  topic: section
creator: Pekka Mertala
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 115
ending page: 123
doi: 10.33350/ka.163583

Tutkimus menneistä tulevaisuuksista koulutuksen kentällä
type: item
description: Lectio praecursoria poliittisen historian väitöskirjaan Tulevaisuutta valtaamassa: Sivistys ja demokratia sosiaalidemokraattisessa koulutusajattelussa hyvinvointivaltion rakentuessa, Helsingin yliopistossa 14.3.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Elina Hakoniemi
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 124
ending page: 129
doi: 10.33350/ka.163460

Metsän ahkerat työmuurahaiset
type: item
description: Pääkirjoitus numeroon 2/2025.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Henri Pettersson
creator: Alina Kuusisto
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 2
ending page: 6
doi: 10.33350/ka.162819

Kasvatus, teknologia ja taide
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Kysymys ihmisenkokoisuudesta. Taidekasvatus mahdollisuutena teknologian ajassa, Tampereen yliopistossa 9.5.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: kasvatus
  topic: keywords
subject: taide
  topic: keywords
subject: teknologia
  topic: keywords
subject: ihmisenkokoisuus
  topic: keywords
creator: Jussi Mäkelä
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 135
ending page: 139
doi: 10.33350/ka.162607

Mihin kasvatus tarvitsee ideologiakritiikkiä? Koulutuspolitiikan arvojen, affektien ja ideologisten piirteiden historiallisesta jäljittämisestä
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Tracing Ideology in Education: Investigations in Discourse Theory, Tampereen yliopistossa 8.11.2024.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: koulutuspolitiikka
  topic: keywords
subject: kasvatushistoria
  topic: keywords
subject: Essexin diskurssiteoreettinen koulukunta
  topic: keywords
subject: ideologia
  topic: keywords
subject: teoreettinen ja metodologinen kehittäminen
  topic: keywords
creator: Tuomas Tervasmäki
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 133
ending page: 139
doi: 10.33350/ka.162510

Demokraattisen harkinnan valmiudet kasvatustieteen tutkimuskohteena
type: item
description: Syksyllä 2024 käynnistettiin Suomen Akatemian rahoittama nelivuotinen konsortiohanke Education for Deliberation: Practices of Inquiry in Dialogue-Based Democratic Education (DELIBERATE). Hankkeen tavoitteena on luoda teoreettisesti vankasti perusteltua uutta ymmärrystä deliberaation eli punnitsevan julkisen keskustelun käytännöistä demokratiakasvatuksessa. Aiheen yhteiskunnallinen merkitys on voimakkaasti latautunut viime vuosikymmenten poliittisessa ja mediakulttuurisessa myllerryksessä. Pluralistisen poliittisen keskustelun mahdollisuudet demokraattisen elämäntavan ja päätöksenteon perustana ovat vaarantuneet ympäri maailman, myös sellaisissa yhteiskunnissa, joita on perinteisesti pidetty vakiintuneina liberaalidemokraattisina oikeusvaltioina. Demokraattisen harkinnan ja dialogin valmiuksia vahvistavan kasvatuksen tutkimuspohjainen kehittäminen on siten entistäkin ajankohtaisempaa.
subject: Projektiesittelyt
  topic: section
subject: demokratiakasvatus
  topic: keywords
subject: deliberaatio
  topic: keywords
subject: teoria
  topic: keywords
subject: empiria
  topic: keywords
subject: pedagogiikka
  topic: keywords
subject: pragmatismi
  topic: keywords
creator: Katariina Holma
creator: Hanna-Maija Huhtala
creator: Julia Jaakkola
creator: Jan Löfström
creator: Tuukka Tomperi
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 105
ending page: 112
doi: 10.33350/ka.161709

Yliopisto, aika ja yhteiskunta rehtorien puheissa
type: item
description: Arvosteltu teos: Rinne, R., Plamper, R. & Jauhiainen, A. (2024). Yliopiston aseman, tehtävän ja esillepanon muutos. Historiallinen tarkastelu suomalaisten yliopistorehtorien puhunnasta ja sen muutoksesta 1920-luvulta 2020-luvulle. Suomen Kasvatustieteellinen seura. Kasvatusalan tutkimuksia 87. 361 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
subject: yliopisto
  topic: keywords
subject: yhteiskunta
  topic: keywords
subject: historia
  topic: keywords
creator: Arto Nevala
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 153
ending page: 156
doi: 10.33350/ka.160876

Mikropolitiikka koulussa: Etnografinen tutkimus politiikan sosiomateriaalisesta luonteesta
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Micropolitics in school. An ethnographic inquiry of sociomaterial reconfiguration of policies in school, Itä-Suomen yliopistossa 4.4.2025.
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Anna Kristiina Kokko
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 126
ending page: 132
doi: 10.33350/ka.160824

Kun ope ragee
type: item
description: Vaikka opettaja–oppilas-suhdetta ja siinä koettuja tunteita on viime vuosina tarkasteltu runsaasti, on vähemmälle huomiolle jätetty suhteessa ilmenevien vihan tunteiden monimerkityksellisyys. Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin oppilaiden kokemuksia opettajan vihan tunteista pedagogisessa suhteessa. Tutkimusaineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella sekä yksilö- ja parihaastatteluin kuudesluokkalaisilta (n=97) ja analysoitiin temaattisen sisällönanalyysin sekä composite vignette -menetelmän keinoin. Tutkimus osoittaa, että oppilaiden kokemukset opettajan vihan tunteista ovat paitsi epäreiluja, satuttavia ja voivat liittyä suhteen konfliktisuuteen, mutta erityisesti tilanteita sivustaseuranneiden kokemana myös ymmärrettäviä ja tarpeellisia, joskus huvittavia tai ristiriitaisiakin. Analyysin perusteella oppilaalle opettajan vihan tunteet eivät ole yksiselitteisesti negatiivisia vaan pikemmin ambivalentteja: toisaalta tarpeellisia ja oikeutettuja, mutta potentiaalisesti vaarallisia ja satuttavia. Tulokset haastavat vallalla olevaa kasvatuspsykologista opettaja–oppilas-suhdetta käsittelevää diskurssia, jossa opettajan vihan tunteet pelkistyvät esteeksi oppimiselle sen sijaan, että niiden merkitystä pohdittaisiin laajemmin osana lasten ja nuorten kasvua yhteiskunnan jäseniksi.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kokemus
  topic: keywords
subject: viha
  topic: keywords
subject: oppilaat
  topic: keywords
subject: pedagoginen suhde
  topic: keywords
subject: temaattinen sisällön analyysi
  topic: keywords
creator: Anni Piironen
creator: Perttu Männistö
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 73
ending page: 92
doi: 10.33350/ka.146158

Selkeät arviointiohjeet palvelevat sekä arvioijaa että kirjoittajaa
type: item
description: Pääkirjoitus numeroon 1/2025.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Henri Pettersson
creator: Alina Kuusisto
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-03-12
publication date: 2025-03-12
starting page: 2
ending page: 5
doi: 10.33350/ka.159728

Suutarinverstaasta maailmalle
type: item
description: Esimodernina aikana käsityöläisten koulutus oli järjestetty oppipoika–kisälli–mestari-järjestelmän kautta. Siinä käsityöläismestari otti kouluttaakseen oppipojan, joka yleensä neljän vuoden ajan eli ja opiskeli ammattiin vaadittavat taidot mestarinsa luona. Kaupungissa oppipojasta tuli oppivuosien suorittamisen jälkeen kisälli, joka jatkoi ammatin saloihin ja eri verstaiden toimintoihin tutustumista palkallisissa työsuhteissa. Ammattikuntamestariksi saattoi hakeutua vasta usean kisällivuoden jälkeen ja tällöinkin mestarien paikkoja oli harvoin tarjolla. Tutkin artikkelissani Helsingin suutarien ammattikunnan koulutuskäytänteitä 1700-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Analysoin, miten ja millaisin ehdoin jalkineiden valmistukseen tarvittavat tiedot ja taidot siirrettiin seuraavalle sukupolvelle. Käsityöläisten oppipoikien koulutus perustui yleisen ammattikuntajärjestyksen määräyksiin, mutta niitä sovellettiin käytännönläheisesti. Esimerkiksi mestarin vaihto kesken koulutuksen oli mahdollista. Kaksi kolmesta oppipojasta valmistui kisälliksi ja koulutuksesta valittaminen oli harvinaista. Se, miten koulutus käytännössä tapahtui, ei ollut säädeltyä, mutta koulutuksen tasoa valvottiin kisällikokein. Tutkimus osoittaa, että pienen suomalaiskaupungin suutarien koulutuskäytänteet seurasivat yleismaailmallisia konventioita. Tämä mahdollisti muun muassa kisällien ulkomaanopinnot.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: käsityöläinen
  topic: keywords
subject: oppipoika
  topic: keywords
subject: kisälli
  topic: keywords
subject: ammattikunta
  topic: keywords
subject: oppipoikakoulutus
  topic: keywords
creator: Merja Uotila
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 26
ending page: 40
doi: 10.33350/ka.152480

Luontokäsitys ja -suhde nuorisotyön käsikirjoissa 1940–1960-luvuilla
type: item
description: Artikkelin tutkimusongelmana on selvittää, millainen on 1940–1960-luvuilla julkaistujen nuorisotyön käsikirjojen käsitys luonnosta ja ihmisen suhteesta siihen. Artikkelissa kuvataan, analysoidaan ja tehdään ymmärrettäväksi vuosina 1946, 1957 ja 1964 julkaistujen käsikirjojen luontokäsitystä ja -suhdetta. Nuorisotyö ja sen yleiset ohjaus- ja oppimateriaalit eivät ole olleet temaattisen kasvatushistoriallisen tutkimuksen kohteena. Tutkimus liitetään nuorisotyön historiaa, kasvatustieteellistä oppimateriaalitutkimusta sekä luontokäsityksiä ja -suhdetta koskevaan keskusteluun. Artikkelin historiallinen ja idiografinen tutkimusmenetelmä perustuu käsikirjojen lähdekritiikkiin, lähilukemiseen ja sisällönanalyysiin. Tarkastelu osoittaa ensiksi, että nuorisotyön moniulotteiselle kentälle suunnattuihin käsikirjoihin ei sisälly julkilausuttuja ja ehyitä käsityksiä luonnosta ja ihmisen suhteesta siihen. Luontosuhde on käsikirjoissa ennen kaikkea kasvatussuhde, jossa nuoren ihmisen tiedot, taidot, sosiaalisuus ja luonne kehittyvät. Toiseksi luonto ymmärretään nuorisotyön arkisena itsestäänselvyytenä, jota ei kuvata tieteellisillä ilmaisuilla, uutena asiana tai kohderyhmälle vieraana elinympäristönä. Kolmanneksi käsikirjojen teksteissä ja kuvituksessa esiintyy vaihtelevasti niin utilistisen, humanistisen kuin myyttisenkin luontokäsityksen piirteitä. Tutkittu ohjaus- ja oppimateriaali viittaa myös nuorisotyön luontoon liittyvien materiaalien, sisältöjen ja toimintamuotojen eriytymiseen, joka mahdollisine seurauksineen kaipaa syventävää tutkimusta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: nuorisotyö
  topic: keywords
subject: luonto
  topic: keywords
subject: kasvatushistoria
  topic: keywords
subject: käsikirja
  topic: keywords
creator: Juha Nieminen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 6
ending page: 25
doi: 10.33350/ka.142952

Rehtoreiden näkemyksiä lukiokoulutuksen uudistamisesta, sen johtamisesta ja tulevaisuudesta
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Rehtoreiden näkemyksiä lukiokoulutuksen uudistamisesta, sen johtamisesta ja tulevaisuudesta, Jyväskylän yliopistossa, Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksessa 17.2.2023.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: uudistaminen
  topic: keywords
subject: lukiokoulutus
  topic: keywords
subject: rehtori
  topic: keywords
subject: laadullinen sisällönanalyysi
  topic: keywords
creator: Taina Lehtonen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 147
ending page: 152
doi: 10.33350/ka.156998

Keskiluokkaisuuden legitimoinnin ja luokkanousun äärellä
type: item
description: Yliopisto-opinnot aloittaessaan työväentaustaiset opiskelijat astuvat heille tyypillisesti kulttuurisesti ja sosiaalisesti vieraaseen ja keskiluokkaisten ideaalien ja rationaliteettien kyllästämään toimintaympäristöön, joka edustaa kulttuurista epäjatkuvuutta kodin arvostuksiin ja toimintatapoihin. Tässä tutkimuksessa lähestyn yliopistoa uuteen elämänvaiheeseen siirtyvien ensimmäisen polven yliopisto-opiskelijoiden luokkaidentiteetin rakennusympäristönä, jossa he muodostavat uutta ymmärrystä itsestään suhteessa muihin. Tutkimuksessa kysyn, millaista luokkaan liittyvää identiteettipuhetta työväentaustaisten yliopisto-opiskelijoiden kertomuksissa ilmenee ja miten he rakentavat luokkaidentiteettiään yliopistossa. Olen lisäksi kiinnostunut siitä, millaisiin yliopistokontekstin sosiaalisiin prosesseihin identiteettineuvottelu erityisesti liittyy. Kiinnitän tarkasteluni kasvatussosiologiseen ja bourdieulaiseen, kulttuurisosiologisen luokkatutkimuksen traditioon, jossa luokka ymmärretään kulttuurisina resursseina sekä subjektiivisena, elettynä kokemuksena. Tutkimuksen aineisto muodostuu 12 yliopisto-opiskelijanaisen haastatteluaineistosta, jonka analyysissa hyödynnetään sisällönanalyyttistä ja diskursiivista lähestymistapaa. Tulokset osoittavat, että luokat ja luokkien väliset rajat määrittyvät naisten kerronnassa taloudellisten näkökulmien sekä kulttuuristen resurssien perusteella. Yliopiston aikainen identiteettineuvottelu kiinnittyy erityisesti sosiaalisiin suhteisiin ja kulttuurisen pääoman kasvuun, joka aiheuttaa sekä uteliaista innostuneisuutta että läheissuhteissa lisääntynyttä kitkaa. Tutkimus kontribuoi kasvatussosiologian tutkimuskentälle tarjoamalla uutta ymmärrystä yliopiston sosiaalisista, kulttuurisista ja akateemisista prosesseista, joiden pohjalta luokkaidentiteettiä rakennetaan kohti omia juuria, keskiluokkaa tai jotakin siltä väliltä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: yhteiskuntaluokka
  topic: keywords
subject: luokkaidentiteetti
  topic: keywords
subject: työväentausta
  topic: keywords
subject: yliopisto-opiskelijat
  topic: keywords
creator: Taina Civil
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 87
ending page: 104
doi: 10.33350/ka.156293

Tiedekasvatus ja demokratia tutkivassa yhteisössä
type: item
description: Tiedekasvatus on globaali ilmiö, joka on vakiintumassa osaksi suomalaista kasvatuskenttää. Tällä hetkellä tiedekasvatusta lähestytään monitieteisyyden ihanteesta huolimatta pääsääntöisesti luonnontieteiden kautta, ja koulutuspoliittisia tavoitteita ura- ja työmarkkinavetoisesti. Tutkimusten mukaan tiedekasvatusta leimaa lisäksi demokratiavaje. Keskustelua tarvitaan tiedekasvatuksen kasvatuksellisista periaatteista. Tässä artikkelissa tarkastelemme tiedekasvatusta demokratiakasvatuksen viitekehyksessä. Avaamme tiede- ja demokratiakasvatuksen välisiä yhteyksiä sekä kasvatussosiologista taustaa. Ehdotamme tutkivaa yhteisöä (community of inquiry) demokraattisen tiedekasvatuksen käsitteelliseksi ja pedagogiseksi perustaksi. Tutkiva yhteisö yhdistää tieteellisen ja demokraattisen elämäntavan ja toimii siten siltana tiedekasvatuksen, sen eri oppiaineiden sekä demokratiakasvatuksen välillä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: tiedekasvatus
  topic: keywords
subject: demokratiakasvatus
  topic: keywords
subject: tutkiva yhteisö
  topic: keywords
subject: kasvatusfilosofia
  topic: keywords
subject: koulutuspolitiikka
  topic: keywords
creator: Sari Hietamäki
creator: Ville Mäki
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 41
ending page: 55
doi: 10.33350/ka.141649

Inkluusion kehitys suomalaisessa perusopetuksessa
type: item
description: Artikkeli tarkastelee retrospektiivisenä näkymänä tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden käsitteisiin liitettyjä merkityksiä peruskoulun opetussuunnitelman perusteissa eri aikoina (1970–2014) sekä sitä, miten niiden varassa tehdyt uudistukset peilautuvat erilaisiin käsityksiin inkluusiosta. Tutkimuksen aineisto muodostui viidestä peruskoulun opetussuunnitelman perusteista vuosilta 1970, 1985, 1994, 2004 ja 2014 keskittyen opetussuunnitelmatekstin arvoihin, tavoitteisiin ja käytännön uudistuksiin. Aineisto analysoitiin käsiteanalyysin ja teorialähtöisen sisällönanalyysin yhdistelmällä. Tulosten mukaan kaikista peruskoulun opetussuunnitelmista välittyi tasa-arvon ja inklusiivisen koulutuksen henki. Tasa-arvo näkyi oppilaiden osallisuutta kuvaavina arvoina muuttuen ajan kuluessa tasa-arvon näkemisestä samanlaisuutena kohti erilaisuuden ymmärtämistä moninaisuutena. Inkluusio rakentui vaiheittain heijastaen pääosin laajaa ja tukiorientoitunutta inkluusiokäsitystä. Uudistukset painottivat kaikkien oppilaiden opettamisen (mm. tuntikehys) ja erityistukea tarvitsevien tuen (mm. osa-aikainen erityisopetus) kehittämistä. Poikkeuksen teki vuoden 1994 opetussuunnitelma, joka kannusti erityisoppilaiden integroimiseen yleisopetuksen luokkiin – usein ilman riittävää tukea, josta käsittääksemme nykyinen inkluusiokritiikki juontaa juurensa. Tutkimus tarjoaa näkymän siihen, että inkluusiossa ei ole kyse vain erityisopetuksen uudelleenjärjestelystä vaan laajemmasta koulun uudistamisesta, mikä näkyy kahdessa viimeisessä opetussuunnitelmassa yhdenvertaisuusperiaatetta vaalivina tukirakenteina ja kokonaisvaltaisena inkluusiokäsityksenä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Tasa-arvo
  topic: keywords
subject: yhdenvertaisuus
  topic: keywords
subject: inkluusio
  topic: keywords
subject: opetussuunnitelma
  topic: keywords
creator: Jaana Alajoki
creator: Marita Mäkinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 93
ending page: 114
doi: 10.33350/ka.144967

Vastustavat pojat ja myöntyvät tytöt? Pienten lasten kerrontaa lapsen toimijuuden mahdollisuuksista lapsi–vanhempisuhteiden konflikteissa
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Resisting boys and complying girls? Young children’s narratives of the child’s opportunities for agency in child–parent conflicts, Jyväskylän yliopistossa 11.01.2025
subject: Katsaukset
  topic: section
creator: Maria Lahtinen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 140
ending page: 146
doi: 10.33350/ka.156482

Kasvatusalalle hakeneiden joukossa painottuvat lyhyt matematiikka, psykologia ja terveystieto
type: item
description: Lectio praecursoria kasvatustieteen väitöskirjaan Lukiotausta siirtymissä yliopistoon. Tutkimus kasvatusalan hakijoista ja opiskelijoista vuosina 2007–2020 ylioppilastutkinnon pohjalta, Oulun yliopistossa 30.8.2024.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: akateeminen suoriutuminen
  topic: keywords
subject: kasvatustiede
  topic: keywords
subject: lukio
  topic: keywords
subject: opettajankoulutus
  topic: keywords
subject: opiskelijavalinta
  topic: keywords
subject: rekisteriaineisto
  topic: keywords
subject: yliopisto
  topic: keywords
subject: ylioppilaskoe
  topic: keywords
subject: valintakriteeri
  topic: keywords
creator: Jenni Korpi
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-03-12
publication date: 2025-03-12
starting page: 117
ending page: 122
doi: 10.33350/ka.154988

Koulutusta ohjaavien asiakirjojen ja arkitodellisuuden rajapinnoilla
type: item
description: Tässä artikkelissa tutkimme valtakunnallisen kyselyaineiston pohjalta, miten oppilaita ohjataan S2-oppimäärän opetukseen. Lisäksi tarkastelemme sitä, millä tavoin kyselyyn vastanneiden opettajien (N=336) kouluaste, tehtävänimike, ikä, tieto kielenoppimisen periaatteista, työkokemus sekä maahanmuuttotaustaisten oppilaiden prosentuaalinen osuus kyselyyn vastanneiden kouluissa ja työskentelykunnan koko ovat yhteydessä opetukseen ohjaamisen tapoihin. Tutkimustuloksemme osoittavat, että S2-oppimäärään ohjaamisen taustalla on monenlaisia tekijöitä ja kirjavia käytänteitä, eikä opettajilla näytä olevan riittävästi tietoa siitä, että äidinkielen ja kirjallisuuden oppimäärän valinta kuuluu huoltajille. Lisäksi vaikuttaa siltä, että oppilaalle annetaan herkästi ”S2-status”, jos hänen äidinkielensä on muu kuin koulun opetuskieli. Tuloksemme osoittavat, että kansallista ohjausta, yhtenäisiä käytänteitä, tiedonkulun sujuvuutta ja hyviä toimintamalleja tarvitaan lisää S2-oppimäärään ohjaamiseen sekä huoltajien kanssa tehtävään yhteistyöhön. Tämä on tärkeää, jotta kaikille oppilaille taataan tarkoituksenmukaiset mahdollisuudet osallistua koulun toimintaan sen täysivaltaisina jäseninä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: suomi toisena kielenä
  topic: keywords
subject: ruotsi toisena kielenä
  topic: keywords
subject: opetussuunnitelman perusteet
  topic: keywords
subject: kielitaito
  topic: keywords
subject: kielitausta
  topic: keywords
subject: huoltajat
  topic: keywords
creator: Jenni Alisaari
creator: Sirkku Latomaa
creator: Leena Maria Heikkola
creator: Raisa Harju-Autti
creator: Mari Bergroth
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 44
ending page: 64
doi: 10.33350/ka.148849

Kasvatus ja historiantutkimus 2020-luvulla
type: item
description: Pääkirjoitus teemanumeroon "Historiantutkimus ja kasvatus" 4/2024.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Essi Jouhki
creator: Lauri Julkunen
creator: Karoliina Puranen-Impola
rights: Copyright (c) 2024 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2024-12-17
publication date: 2024-12-17
starting page: 2
ending page: 6
doi: 10.33350/ka.154918

Kansalaiset pienoiskoossa?
type: item
description: Lasten osallisuus näyttäytyy tutkimuksessa päämääränä, jonka toteutuminen vaatii aikuisilta laajaa tietämystä lasten oikeuksista, yhdenvertaisuudesta ja syrjimistä ehkäisevistä käytänteistä, sekä pedagogisista ratkaisuista, jotka tukevat osallisuutta. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan opettajien puheessa tuotettuja diskursseja lasten osallisuudesta perusopetuksessa. Tutkimusaineisto koostuu kuudesta (6) luokanopettajan teemahaastattelusta. Aineistoa analysoitiin diskurssianalyysin periaattein yhdistäen kielenkäytön luonnetta laajempaan yhteiskunnalliseen kontekstiin. Opettajien puheesta konstruoitiin kolme erilaista diskurssia: sosiaalisen pääoman diskurssi, vastuudiskurssi ja valtadiskurssi. Sosiaalisen pääoman diskurssi painotti oppilaiden sosiaalisia ominaisuuksia ja verkostoja, jotka pohjautuivat sosiaalisen pääoman ideologiaan. Vastuudiskurssissa korostuivat kasvatusvastuu sekä yhteiskunnallinen kilpailukyky, jonka taustalla vaikutti uusliberalistinen koulutuspolitiikan ideologia. Valtadiskurssissa korostui puhetyyli valtapositiosta, mikrotasolla opettajien kuvauksissa oppilaista ja makrotasolla yhteiskunnan sekä koulutuspolitiikan kuvauksissa. Tulosten merkitystä tarkastellaan osallisuuden, opettajan roolin sekä opettajan työn yhteiskunnallisten odotusten konteksteissa. Vaikka diskurssit ja niiden rakentuminen ovat muotoutuneet tietynlaisiksi tietyssä ajassa, ne voivat auttaa tunnistamaan vastaavanlaisia puhetapoja ja niiden seurauksia myös tulevaisuudessa.Tässä tutkimuksessa tarkastellaan opettajien puheessa tuotettuja diskursseja lasten osallisuudesta perusopetuksessa. Tutkimusaineisto koostuu kuudesta (6) luokanopettajan teemahaastattelusta. Aineistoa analysoitiin diskurssianalyysin periaattein yhdistäen kielenkäytön luonnetta laajempaan yhteiskunnalliseen kontekstiin. Opettajien puheesta konstruoitiin kolme erilaista diskurssia: sosiaalisen pääoman diskurssi, vastuudiskurssi ja valtadiskurssi. Sosiaalisen pääoman diskurssi painotti oppilaiden sosiaalisia o…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: osallisuus
  topic: keywords
subject: diskurssianalyysi
  topic: keywords
subject: sosiaalinen pääoma
  topic: keywords
subject: kasvatusvastuu
  topic: keywords
subject: tasa-arvo
  topic: keywords
subject: valtapositio
  topic: keywords
subject: perusopetus
  topic: keywords
creator: Mikko Takala
creator: Jonna Kangas
creator: Heidi Harju-Luukkainen
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-10-23
publication date: 2025-10-23
starting page: 56
ending page: 72
doi: 10.33350/ka.146435

Teiniliitto
type: item
description: Arvosteltu teos: Soimetsä, V., Jouhki, E. & Lalu, L. (toim.), Okkonen, V., Rentola, K. & Roselius, A. (2023). Vimmaa ja voimaa. Suomen Teiniliitto ja yhteiskunta 1939–1983. Teos. 487 s.
subject: Arvostelut
  topic: section
creator: Juho Saksholm
rights: Copyright (c) 2024 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2024-12-17
publication date: 2024-12-17
starting page: 115
ending page: 117
doi: 10.33350/ka.152196

Miksi oppimisympäristö muuttui oppimaisemaksi?
type: item
description: Katsauksen tarkoituksena on pohtia, miksi oppimisympäristön sijaan yhä useammin käytetään käsitettä oppimaisema tai oppimismaisema. Yleisesti käytetyn käsitteen muuttuminen herättää kysymyksen mikä on muuttunut ja miksi, missä yhteydessä uusi käsite on tullut ensimmäisen kerran esille ja miten sen merkitys on mahdollisesti muuttunut tai täydentynyt. Katsaus perustuu tutkimuskirjallisuuteen, raportteihin ja konsulttien teksteihin. Lisäksi aineistona käytetään havaintoja ja valokuvia kahdesta hiljattain valmistuneesta koulurakennuksesta. Maiseman metaforisuus tuo esille käsitteen muunneltavuuden. Tarkastelun tulos kertoo siitä, että oppimaisema on alkujaan englanninkielinen, yhdysvaltalainen sekä brittiläinen käsite, learning landscape, jonka synty liittyy uusien yliopistokampusten rakentamiseen sekä yliopistojen markkinointiin. Oppimaisemaan sisällytetään esimerkiksi koulutukseen liittyvä opetusteknologia, virtuaalisuus, monipaikkaisuus, luovuus, tehokkuus, kansainvälisyys, aikaan sitoutumattomuus, yhteisöllisyys, avoimuus ja demokratia. Oppimaisema on käsite, jota voi joustavasti käyttää niin kaupunkisuunnittelussa, arkkitehtuurissa, uusien opetusteknologioiden kehittämisessä, oppimiskäsitysten muutoksessa sekä myös kalusteiden markkinoinnissa. Katsauksessa kyseenalaistetaan oppimaiseman sovellettavuus pienten lasten koulujen tilasuunnitteluun.
subject: Katsaukset
  topic: section
subject: oppimaisema
  topic: keywords
subject: oppimisympäristö
  topic: keywords
subject: maisema
  topic: keywords
subject: metafora
  topic: keywords
creator: Päivi Granö
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 113
ending page: 125
doi: 10.33350/ka.149377

Mitä ajatella hylystä?
type: item
description: Pääkirjoitus numeroon 3/2024.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Hanna-Maija Huhtala
creator: Henri Pettersson
rights: Copyright (c) 2024 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2024-10-30
publication date: 2024-10-30
starting page: 2
ending page: 4
doi: 10.33350/ka.148960

Kyläkoulun muuttuvat merkitykset
type: item
description: -
subject: Ajankohtaista
  topic: section
creator: Alina Kuusisto
creator: Annukka Jauhiainen
creator: Suvi Jokila
creator: Kari Korolainen
creator: Pirjo Pöllänen
creator: Susanna Leppähaara
rights: Copyright (c) 2024 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2024-12-17
publication date: 2024-12-17
starting page: 111
ending page: 114
doi: 10.33350/ka.148554

Kuurojen ensimmäisiä lapsuusmuistoja asuntolakouluista sotien jälkeisessä Suomessa
type: item
description: Artikkeli avaa kuurojen varhaisimpia lapsuudenmuistoja asuntolakouluista 1950–1960-luvuilta sekä yhteisöllisestä että yksilöllisestä näkökulmasta. Kuurojen viitottuja muistoja on kerätty vuosina 2022–2023 ympäri Suomea. Asuntolakouluihin paneutuva viittomakielinen muistitietotutkimus pohjautuu 70 eri-ikäisen kuuron haastatteluun suomalaisella ja suomenruotsalaisella viittomakielellä. Muistelmat analysoitiin kategorisella sisältöanalyysillä. Viitotun muistitiedon pohjalta voidaan todeta, että viittomakielellä on suuri merkitys kuurojen lapsuusmuistoissa ja asuntolakokemuksissa. Tutkimus osoittaa, että kuurojen kouluopetuksessa pidettiin tärkeänä puhutun kielen oppimista, jolloin viittomakielen opetus jäi vähemmälle huomiolle. Tässä artikkelissa tarkastellaan sekä syntymäkuurojen että kuuroutuneiden muistoja, joista edellisillä on vaikeammat lähtökohdat oppimiseen ja koulunkäyntiin viittomakieltä kieltävässä ympäristössä. Artikkeli kutsuu keskustelemaan, millaisia traumaattisia muistoja ja kokemuksia eri-ikäisillä kuuroilla on edelleen tänä päivänä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kuuro
  topic: keywords
subject: asuntolakoulu
  topic: keywords
subject: muistitieto
  topic: keywords
subject: valtion koulu
  topic: keywords
subject: viittomakieli
  topic: keywords
subject: lapsuusmuisto
  topic: keywords
creator: Outi Ahonen
rights: Copyright (c) 2024 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2024-12-17
publication date: 2024-12-17
starting page: 86
ending page: 103
doi: 10.33350/ka.142613

Koululaisjärjestöjen yhteiskuntahistoriaa Suomessa ja Ruotsissa
type: item
description: -
subject: Ajankohtaista
  topic: section
creator: Liisa Lalu
creator: Ville Soimetsä
rights: Copyright (c) 2024 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2024-12-17
publication date: 2024-12-17
starting page: 107
ending page: 110
doi: 10.33350/ka.147916

Miten mielenterveydestä neuvotellaan varhaiskasvatuksen työpaikoilla?
type: item
description: Mielenterveyteen kytkeytyvät työkyvyttömyyshaasteet ovat kasvaneet vuodesta 2017 kunta-alalla. Kehittämistyössä tavoitteena oli löytää keinoja mielenterveyden tukemiseen varhaiskasvatuksen työpaikoilla. Tässä laadullisessa tutkimuksessa selvitimme, (1) millaisista lähtökohdista ja oletuksista varhaiskasvatuksen työpaikkojen mielenterveyspuhe nousee ja mikä siinä on muuttumassa, (2) miten hyvään työntekijään liittyvät odotukset ja mahdollinen mielenterveysongelmiin liittyvä sosiaalinen stigma tulivat puheessa esiin ja (3) miten puheessa jäsennettiin mielenterveyteen tai työssä kuormittumiseen liittyvää työkyvyn tuen tarvetta. Aineisto koottiin 13 varhaiskasvatustyöyhteisöjen ja esihenkilöiden työpajasta ja 13 haastattelusta. Aineiston analysoitiin tutkimuskysymyslähtöisesti refleksiivisen temaattisen analyysin avulla. Tulokseksi kiteytyi kolme teemaa:1) Jännitteet varhaiskasvatuksen uuden ja vanhan ideaalin välillä, 2) neuvottelu työkyvyttömyydestä ongelmallisiksi määrittyvien yksilöllisten ominaisuuksien ja varhaiskasvatustyön mielenterveyttä kuormittavien tekijöiden suhteena, sekä 3) mielenterveyden haasteellinen asema työpaikoilla käsiteltävänä asiana. Jotta mielenterveyttä voitaisiin riittävästi tukea, varhaiskasvatustyöpaikoilla tulisi keskittyä työolosuhteiden kehittämiseen ja jäsentää itse ilmiötä ja siihen liittyvää puhetta osana yhteiskunnan muutosta. Työelämän muutokseen ja mielenterveysilmiön historialliseen luonteeseen pureutuva analyysi voi syventää mielenterveydestä käytävää keskustelua työelämässä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: mielenterveyden työpaikkadiskurssi
  topic: keywords
subject: sairauspoissaolot
  topic: keywords
subject: stigma
  topic: keywords
subject: työkyky
  topic: keywords
subject: työelämän muutos
  topic: keywords
subject: varhaiskasvatustyö
  topic: keywords
creator: Pirjo Juvonen-Posti
creator: Pekka Varje
creator: Ari Väänänen
creator: Pauliina Mattila-Holappa
rights: Copyright (c) 2025 Kasvatus & Aika https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
date: 2025-06-19
publication date: 2025-06-19
starting page: 65
ending page: 86
doi: 10.33350/ka.146361