Matkailututkimus on monitieteinen matkailua, virkistystä ja vapaaaikaa käsittelevä tiedelehti. Lehdessä julkaistaan suomen-, ruotsin- ja englanninkielisiä vertaisarvioituja artikkeleita ja katsausartikkeleita (ns. kaksoissokkoarviointi) ja puheenvuoroja (avoin vertaisarviointi) sekä vertaisarvioimattomia kirjoituksia näkökulmia- ja lektiot-osastoilla.
Mökkiläisten moninaistuvat teknologianäkemykset mökkikulttuurin muutoksen ilmentäjänä
Mökkien varustelutaso on kehittynyt viime vuosikymmeninä, mikä on näkynyt myös mökkeilyn teknologisoitumisena. Mökkiläisten näkemyksiä teknologian hankinnasta ja käytöstä on kuitenkin tutkittu varsin vähän. Aiemmissa tutkimuksissa aihetta on lähinnä sivuttu tai huomio on kohdistunut etupäässä teknologisen varustelun määrään ja etätyöteknologiaan. Tutkimme haastatteluaineiston avulla kulttuurisia neuvotteluja, joiden kautta mökkeilijät jäsentävät suhdettaan teknologiaan vapaa-ajan asumisen osana. Keskitymme erityisesti siihen, millaisia toiveita, ehtoja ja epäluuloja laitteiden hankintaan ja käyttöön liitetään ja miten teknologiaa hyödynnetään kotitöissä, ansiotyössä ja viihteenä. Tuloksemme osoittavat, että mökkeilijät käyvät neuvottelua perinteisen, varautuneen teknologiasuhteen ja modernin, teknologista varustelua arvostavan näkemyksen välillä. Selkeän kielteisten ja avoimen teknologiamyönteisten suhtautumistapojen välimaastoon paikantuu myös neuvotteluasetelmia, joissa mökkeilyn teknologiakäytännöt rakentuvat kulttuurisina kompromisseina. Tämä ilmenee vanhakantaisemman teknologian suosimisena, tarpeena perustella laitteiden läsnäoloa mökillä sekä tapana vähätellä laitteiden merkitystä ja varustelua. Teknologianäkemysten moninaisuus ja siihen liittyvä tasapainottelu ilmentääkin mökkikulttuurin muutosta sekä sen luomaa tarvetta sovitella jännitettä perinteisten ihanteiden ja nykyaikaistuvan mökkiasumisen välillä.
Copyright (c) 2025 Janne Poikolainen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Tämä kirja-arvio käsittelee teosta Transformative Hotels of the Future (Kirillova, Kuokkanen & Lehto, 2025), jossa tarkastellaan hotellien roolia yksilöllisen, yhteisöllisen ja systeemisen muutoksen edistäjinä. Teos pohjautuu transformatiiviseen palvelututkimukseen, hyvinvointi- ja muotoilututkimukseen sekä regeneratiivisen liiketoiminnan näkökulmiin. Kirja etenee mikro-, meso- ja makrotasoilla ja esittää hotellit tulevaisuuden alustoina hyvinvoinnille, yhteisöllisyydelle ja kestävälle kehitykselle. Arvio tuo esiin teoksen ansiot monitieteisenä ja tulevaisuussuuntautuneena kokonaisuutena sekä sen hyödyn tutkijoille, matkailualan ammattilaisille ja päätöksentekijöille. Samalla todetaan, että yhteys käytännön liiketoimintavaikutuksiin ja teorian kehittämiseen olisi voinut olla vahvempi.
Copyright (c) 2025 Aarni Tuomi, Pasi Tuominen, Mário Ascenção https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
From City Streets to Countryside Trails: B2B Motivations for Gamified Travel Experiences
Rapid advancements in digital platforms have created new opportunities for gamification in the growing B2B tourism market, particularly within corporate and institutional tourism settings such as destination management organisations, event planners, and municipal tourism offices. However, research in this area remains limited. This study focuses on understanding the motivations for gamified travel tour investments among B2B customers. It aims to uncover the reasons behind their engagement with new service providers and whether motivations from gaming and tourism spending overlap. A purposive sample of two gamified travel tour operators’ customer databases served as the population from which nine semi-structured interviews were drawn. A qualitative approach was employed, and the data were analysed thematically to identify key patterns. Results indicate a significant B2B market opportunity for gamified travel tours, with all study participants preferring them over traditional options. Purchase motivations were rational, including price, location, and usefulness; however, emotional drivers, such as team building, engagement, and learning, also played a significant role in the decision-making process. The findings are significant because they provide guidance to service providers on how to balance the functional service advantages of marketing with engaging, interactive elements. Other cultural and geographic contexts, as well as urban-rural comparisons, could broaden the scope of gamified applications in future studies.
Copyright (c) 2025 Johanna Heinonen, Susanna Kolu https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Data ecosystem of tourism mobility: challenges and opportunities
The development of smart tourism destinations increasingly relies on integrated tourism mobility services that combine digitalization and ecosystem collaboration. The article explores the concept and structure of the tourism mobility data ecosystem to enhance sustainable and personalized tourism experiences. We address the challenges of cross-sectoral collaboration between the tourism and transport sectors and the fragmentation of data and governance,and propose pathways for ecosystemic coordination and data standardization to realize advanced tourism mobility services. The empirical material consists of ecosystem interviews conducted during the case project, as well as participatory observations carried out throughout its duration. Our research is grounded in the understanding of tourism mobility and its ecosystemic formation developed during the project. In the context of our study, tourism mobility is understood as the broad spectrum of movement that facilitates and constitutes tourism. This includes travel to and from the destination, as well as intra-destination mobility. The overall structure of tourism mobility emerges at the intersection of the tourism industry and mobility services. Despite appearing as an integrated whole, these sectors remain markedly siloed, both functionally and, more notably, administratively. The insights derived from the data are reflected against our conceptual understanding of cross-sectoral ecosystems within the tourism mobility context. We concretize the results of our analysis through a case example, the Digital Travel Assistant, to construct a data categorisation needed in the development of digital tourism mobility services. Finally, we discuss how the
Copyright (c) 2025 Toni Lusikka, Maria Hakkarainen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Navigating the Experience-Technology-Sustainability Nexus
Mittaa, näe ja johda: puettava teknologia osana työhyvinvoinnin johtamisessa
Työelämän kehittäminen on osa valtakunnallista TYÖ2030-ohjelmaa, jonka tavoitteena on uudistaa suomalaisen työelämän toimintatapoja ja nostaa työhyvinvointi maailman huipputasolle. Työhyvinvointi on moniulotteinen ja poikkitieteellinen asia, jonka on todettu olevan keskeinen tekijä menestyvien yritysten sekä yksilöiden kannalta. Fyysinen kuormitus on yksi osa ihmisen kokonaisvaltaista hyvinvointia ja työssä jaksamista. Artikkelissa tarkastellaan puettavan teknologian mahdollisuuksia mitata fyysistä kuormitusta työpäivän aikana. Mittaustulosten avulla voidaan johtaa laadukkaammin työhyvinvointia tiedolla ja ennaltaehkäistä ylikuormituksesta johtuvia terveysongelmia sekä vähentää sairaspoissaoloja.
Copyright (c) 2025 Jaakko Heikkilä https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Copyright (c) 2025 Annika Konttinen, Kristina Havas, Eva Holmberg https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Vanhentunut mielikuva yksinäisestä tutkijasta ei enää pidä paikkaansa. Nykytutkimus on yhteisöllistä ja verkostoitunutta. Laajaa yhteisöä tarvitaan myös mahdollistamaan Matkailututkimus-lehden olemassaolo. Tässä pääkirjoituksessa haluan kiittää koko laajaa yhteisöä, jonka ansiosta Matkailututkimus-lehti ilmestyy jatkossakin.
Tutkimusyhteisöt,Matkailututkimus, Tieteellinen julkaiseminen
Copyright (c) 2025 Juho Pesonen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Effects of medium-sized opera festival on hotel sector in Finland, a difference-in-differences approach
The research question is to study the effects of an opera festival on the hotel industry in a small city, Savonlinna, in Finland. The Savonlinna opera festival takes place every summer except when the COVID-19 pandemic led to a cancellation. While room rates differ across hotels and booking time, the events should on average have an increasing effect on hotel rates and revenues. The conventional measures in hotel management are revenue per available room (RevPAR), average daily rate (AvPri) = (room revenue)/(rooms sold) and occupancy percentage (CU%) = (rooms sold)/(rooms available) or simply demand/supply. The festival has considerable effects on the Savonlinna region economy. Due to pandemia, two succeeding opera festivals were cancelled. The purpose of this study is have a look at hotel business statistics using a differences-in-differences method when the festival was cancelled. Savonlinna is so called summer city meaning that many Finns visit the city during the summertime. The hotel capacity doubles during the summer but the hotel room supply of good quality is far less than the number of seats in the opera festival venue. Hotel management can increase both average room price and capacity utilisation and therefore also revenue per available room (RevPAR) which is conventional measure in hotel business. The data covers nine cities and 140 months from January 2011 to August 2022. The estimation results show that all measures above mentioned increased in relation to other sample cities in Finland even when the opera festival was cancelled.
Copyright (c) 2025 Seppo Suominen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Regenerative tourism products: Fulfilling the potential of places to flourish
Regenerative tourism is being highlighted as the new wave of sustainability in the tourism industry. As a result, tourism companies are increasingly interested in understanding what regenerative tourism is and developing experiential regenerative tourism products to complement their existing offerings. Therefore, the aim of this article is to reflect how to integrate regenerative development principles into tourism product development in theory and by showcasing Finnish and Estonian examples. The article suggests that further research should approach regenerative tourism product development from a regenerative design perspective and develop a framework to support tourism companies in their regenerative transformation journey.
Copyright (c) 2025 Sanna-Mari Renfors, Margrit Kärp https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Interpreting for All Minds: Synthesising Practices for Cognitively Inclusive Heritage Interpretation
Heritage interpretation’s primary aim is to educate visitors about historical sites, their histories, and their importance for today, which leads to the assumption that heritage interpretation needs to be cognitively inclusive for all visitors despite their educational backgrounds and learning preferences. Based on the theoretical framework, consisting of the research phenomena of inclusive tourism and heritage interpretation and the learning theories of cognitive load theory, schema theory, and Universal Design for Learning, I synthesised six cognitively inclusive heritage interpretation practices. Those practices were evaluated through different examples in semi-structured interviews with interviewees of different educational backgrounds, languages, cultures, and learning preferences. The findings let me restructure the six practices into four main areas of improvement in heritage interpretation, which are holistic structure and simplification, interpretive storytelling, alternative presentation methods, and visitor-centred infrastructure and 21 respective practices for making heritage interpretation more cognitively inclusive. In conclusion, the research suggests that cognitively inclusive practices can make heritage interpretation more accessible and engaging for a wider audience.
Copyright (c) 2025 Jolantha Zaus https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Maailma käy läpi geopoliittista, teknologista ja ekologista murrosta, jossa matkailualan on etsittävä inhimillisempiä toimintatapoja. Digitaalinen teknologia voi lisätä saavutettavuutta ja henkilökohtaista palvelua, mutta se voi myös etäännyttää asiakkaita, ellei sen kehittämisessä huomioida eettisiä ja inhimillisiä arvoja. Digitalisen humanismin ja välittämiseen perustuvan palvelumuotoilun periaatteet tarjoavat matkailualalle mahdollisuuden vahvistaa luottamusta, osallisuutta ja merkityksellisiä asiakaskokemuksia. Inhimillisyys on tulevaisuuden kilpailuetu, joka tulee kääntää konkreettisiksi käytännöiksi koulutuksessa, palvelusuunnittelussa ja teknologian eettisessä hyödyntämisessä.
Copyright (c) 2025 Johanna Heinonen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Muutosmatkailutuotteiden kysyntäpotentiaali Suomessa kahden markkina-alueen näkökulmasta
Matkailijoiden etsiessä merkityksellisempiä matkailuelämyksiä, muutosmatkailu on noussut sekä toimialan että tutkijoiden mielenkiinnon kohteeksi. Muutosmatkailu on matkailua, jolla on potentiaalia muuttaa matkailijaa jollain tavoin, mikä lisää kokemuksen merkityksellisyyttä. Täten muutosmatkailutuotteet ovat tuotteita, jotka edesauttavat matkailijan muutoskokemuksia. Aiemmissa muutosmatkailututkimuksissa on keskitytty tarkastelemaan erityisesti matkailumuotoja, jotka voivat saada aikaan matkailijassa muutoksen sekä itse muutoskokemuksia ja niiden syntymistä osana matkailua. Muutosmatkailuliiketoiminnan kehittämisen ja johtamisen tutkimus on ollut kuitenkin vähäistä ja esimerkiksi matkailijoiden maksuhalukkuutta tai palvelupreferenssejä ei ole aiemmin tutkittu muutosmatkailun kontekstissa. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää suomalaisten muutosmatkailutuotteiden kysyntäpotentiaalia kahdella eri markkina-alueella, Suomessa ja Saksassa, tarkastelemalla, millaiset muutosmatkailutuotteet näitä kohderyhmiä kiinnostavat ja kuinka paljon he ovat halukkaita maksamaan niistä. Lisäksi tutkitaan, millaisia ovat matkailijat, jotka ovat valmiit maksamaan muutosmatkailutuotteista hintapreemion. Tutkimuksen aineisto kerättiin keväällä 2024 sähköisellä kuluttajapaneelitutkimuksella molemmilla kohdemarkkinoilla, ja siihen saatiin hieman yli 500 vastausta molemmista maista. Tutkimus osoittaa, että suomalaisia ja saksalaisia kiinnostavat eniten hyvin samantyyppiset muutosmatkailutuotteet, mutta saksalaisten kiinnostus tuotteita kohtaan on suomalaisia vastaajia korkeampi. Kiinnostavimmat muutosmatkailutuotteet liittyvät erityisesti paikalliseen kulttuuriin, kulttuurihistoriaan ja elämäntapaan, mutta myös opastetut luontoelämykset herättävät kiinnostusta. Tutkimuksen mukaan saksalaiset ovat valmiita maksamaan muutosmatkailutuotteista selvästi suomalaisia vastaajia enemmän, ja niiden vastaajien määrä, jotka ovat valmiita maksamaan tuotteista markkinahintaa suuremman hinnan, on saksalaisten osalta selvästi suurempi. Profiileiltaan nämä maksuhalukkaimpien suomalaisten ja saksalaisten ryhmät olivat samankaltaisia, mutta matkustuksen päämotiiveissa oli ryhmien välillä hieman eroja. Tutkimuksen tulokset tuovat uutta ymmärrystä muutosmatkailun kirjallisuuteen ja erityisesti muutosmatkailun liiketaloudelliseen- ja markkinapotentiaaliin sekä asiakasymmärrykseen, mikä tukee myös matkailutoimialan kehittämistä.
Copyright (c) 2025 Katja Pasanen, Henna Konu, Elli Vento https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Kirja-arvio teoksesta . Literary Fiction Tourism: Understanding the Practice of Fiction-inspired Travel
Kirja-arvio teoksesta MacLeod, Nicola (2024). Literary Fiction Tourism: Understanding the Practice of Fiction-inspired Travel. Contemporary Geographies of Leisure, Tourism and Mobility. Routledge, London. ISBN 978-0367485818; 978-1003041740.
Copyright (c) 2025 Evgenia Amey https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
More than a bed: exploring the diverse roles of the hotel room
The hotel room serves as an essential element of accommodation, offering guests a private space designed for sleeping, relaxation and diverse traveller needs. This paper explores the hotel room through four diverse roles - a sales instrument, a functional space, a component of the overnight stay, and an experience platform. Examining these roles bridges the gap between managerial objectives and guest expectations, offering insights to enhance guest experiences and support hotel operations and performances.
Copyright (c) 2025 Anatoly Lvov https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Mitkä ovat matkailututkimuksen kolme merkittävintä avointa kysymystä?
Hyvien kysymysten asettaminen on tutkimuksen perusta, ja merkittävät läpimurrot syntyvät usein kysymyksistä, joita ei aluksi osattu edes esittää. Tämä artikkeli korostaa luovuuden ja ennakkoluulottoman ajattelun merkitystä tieteellisessä työssä ja pohtii, miten avoimia kysymyksiä voidaan tunnistaa matkailuliiketoiminnan tutkimuksessa. Matkailututkimuksen monitieteinen luonne tarjoaa hedelmällisen pohjan uusien kysymysten löytämiselle, ja artikkeli kannustaa jatkamaan keskustelua tärkeimmistä avoimista kysymyksistä niin akateemisessa yhteisössä kuin käytännön toimijoiden keskuudessa.
Copyright (c) 2024 Juho Pesonen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Sukupuuttomatkailun ja siihen liittyvien ilmiöiden tutkimus voi toimia kriittisenä välineenä vastuullisen matkailun, ja erityisesti eläin- ja luontomatkailun vastuullisuuden, kehittämisessä. Matkailualan toimijoilla on - näin halutessaan - mahdollisuus osallistua globaalien ekologisten ja sosiaalisten haasteiden käsittelyyn sekä potentiaalia vaikuttaa asioiden kehittymiseen parempaan suuntaan. Tällainen näkökulma matkailututkimuksessa on ajankohtainen, sillä matkailuala on sekä merkittävä luonnonvarojen kuluttaja että potentiaalinen vaikuttaja ihmisen ja muun elollisen vuorovaikutuksen kehittämiselle. Tämä puheenvuoro käsittelee matkailututkimuksen pro gradu -tutkielmassani (Sarén 2024) esiin nousseita teemoja liittyen biofilian kehittymismahdollisuuksiin matkailun kautta.
Copyright (c) 2025 Sini Sarén https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Seuraava teksti perustuu väitöstilaisuudessa esitettyyn lektioon liittyen väitöstutkimukseen ”Caring Matters: Co-creational Elements of Caring in Chat-based Service Encounters”. Väitöstilaisuus pidettiin Itä-Suomen yliopistolla Joensuussa 13.9.2024. Väitöskirja on luettavissa kokonaisuudessaan osoitteessa https://erepo.uef.fi/handle/123456789/32975
Copyright (c) 2024 Johanna Heinonen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Matkailututkimuksen matka menneestä tulevaisuuteen
Suomalainen matkailututkimus on kehittynyt merkittävästi viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana, ja se on sopeutunut vastaamaan sekä yhteiskunnallisiin muutoksiin että globaalien haasteiden asettamiin vaatimuksiin. Tutkimuksen juuret ulottuvat 1990-luvulle, jolloin monitieteinen ja monialainen lähestymistapa vakiintui osaksi alaa. Nykyisin keskiössä ovat kestävyyden ja vastuullisuuden teemat, jotka ovat laajentuneet luonnonsuojelusta kulttuurin ja paikallisyhteisöjen tarkasteluun. Tulevaisuuden haasteet edellyttävät uusia tutkimusmenetelmiä ja syvempää monitieteistä yhteistyötä, jotta matkailututkimus voi edelleen edistää kestävää kehitystä ja toimia innovaatioiden lähteenä.
Towards culturally sensitive tourism: the educational role of the Sámi tourism guidelines
The tourism industry’s growth has resulted in unethical impacts on the local communities which prompted the implementation of controls such as policies, codes of conduct, and indigenous tourism guidelines to maintain ethical standards. While policies and codes have been widely studied, research on indigenous tourism guidelines is limited. The master’s thesis, which this text is based on, aimed to understand how the principles for responsible and ethically sustainable Sámi tourism are recognized and implemented and to explore their role in enhancing cultural sensitivity. The conceptual framework was guided by Viken et al.’s (2021) study on cultural sensitivity, which considers sensitive behaviors as guided by respect, recognition, and reciprocity. The main findings suggested that tourism actors in Finnish Sápmi actively engage in promoting cultural sensitivity towards the Sámi people and show awareness and implementation of the Sámi tourism guidelines. Additionally, cultural education was identified as an opportunity to enhance cultural sensitivity. Indeed, the study participants emphasized the educational role that the Sámi tourism guidelines have played in their work since implementation.
Copyright (c) 2024 Doriana Plesa https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
20 vuotta suomalaista matkailututkimusta
Copyright (c) 2024 Raija Komppula, Antti Honkanen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Matkailualan verkostoyliopisto osana matkailualan opetuksen ja tutkimuksen kehitystä
Matkailualan verkostoyliopisto perustettin vuonna 1994 antamaan matkailualan korkeakouluopetusta yliopistojen välisenä yhteistyönä. Yliopistolain (558/2009) muutos ja yliopistojen välisen kilpalun koveneminen kuitenkin johtivat toiminnan lakkauttamiseen muutama vuosi sitten. Matkailualan verkostoyliopistolla on ollut merkittävä rooli yliopistollisen matkailukoulutuksen ja tutkimuksen kehittämisessä Suomessa.
Copyright (c) 2024 Antti Honkanen, Ulla Ritola-Pesonen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Food waste management practices in restaurants: how to prevent and reduce food waste?
Restaurants produce significant food waste, which has major negative environmental, social, and economic impacts. Therefore, the prevention and reduction of food waste in restaurants needs to be planned, using appropriate management practices for the different stages of the process. The review will increase the understanding of food waste prevention and reduction, the stages of the management process, and the management practices involved. The results show that management practices are particularly related to menu planning, sourcing, preparation, serving, and customer service. In addition, the review identifies systematic management as an essential element in preventing food waste. However, achieving the objectives set will require raising the level of skills and integrating circular economy thinking into management practices. The suitability of management practices also depends on the geographical context, which is why more research on this topic is needed in Finnish restaurants.
Copyright (c) 2024 Sanna-Mari Renfors https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Kestävä matkailu: katsaus tutkimusteemoihin ja -tarpeisiin
Kestävyys on yksi matkailututkimuksen keskeisistä tutkimusteemoista ja matkailutalouden kehittämisen tavoitteista. Tämä tekee kestävän matkailun tarkastelusta sekä akateemisesti että matkailupoliittisesti tärkeää. Tässä katsauksessa tarkastellaan kestävän matkailun tutkimuksen keskeisiä teemoja erityisesti Matkailututkimus -lehdessä vuosina 2005–2023 julkaistujen artikkelien perusteella. Tavoitteena on luoda yleiskuva kestävän matkailun tutkimuksen teemoista suhteessa alan kansainväliseen tutkimuskenttään, ja tunnistaa sen avulla nykyisiä ja tulevaisuuden tutkimustarpeita. Matkailututkimus -lehdessä julkaistujen artikkelien perusteella keskeisiä kestävän matkailun tutkimusteemoja ovat olleet: (1) Luonnonsuojelualueiden kestävä matkailu ja sen hallinta; (2) Kestävä matkailu ja lähi-ilmiöt; (3) Kulttuuri, paikallisuus ja yhteisöt kestävässä matkailussa; (4) Ilmastonmuutos ja matkailun kestävyys; ja (5) Maaseutumatkailu ja kestävyys. Näiden teemojen perusteella Matkailututkimus -lehden kestävän matkailun tutkimus on seurannut hyvin aikaansa, ja se on pysynyt temaattisesti kiinni alan kansainvälisessä tutkimuskentässä. Toisaalta Matkailututkimus -lehdessä julkaistujen teemojen osalta on havaittavissa katvealueita suhteessa kestävän matkailun kansainväliseen tutkimukseen. Keskeisin näistä on kestävän matkailun kehittämisen tutkimus luonnonsuojelualuekontekstin ulkopuolella. Lisäksi kansainväliseen kestävän matkailun hallinnon tutkimukseen olennaisesti liittyvät kestävyyden indikaattorien, YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja matkailun globaaliin vastuuseen ja oikeudenmukaisuuteen liittyvät tarkastelut pääosin puuttuvat. Tulevaisuudessa matkailun, kestävän kehityksen ja ilmastonmuutoksen poleemisen suhteen lisätutkimukselle on myös tarvetta. Tässä mielessä matkailun kasvun irtikytkentä hiilidioksidipäästöjen kasvusta muodostaa tärkeän tutkimustarpeen.
Copyright (c) 2024 Jarkko Saarinen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Matkailututkimus-lehden toiminta tilastojen valossa vuosina 2018–2023
Tässä pääkirjoituksessa keskitymme tarkastelemaan Matkailututkimus-lehden toimintaa vuosina 2018–2023 Journal.fi-alustan keräämien tietojen avulla. Kyseisellä ajanjaksolla lehdessä julkaistiin 92 artikkelia, joista 60 % julkaistiin suomeksi ja 40 % englanniksi. Lehdessä julkaistut, latauksiltaan suosituimmat artikkelit pitävät sisällään sekä vertaisarvioituja artikkeleita ja katsausartikkeleita että puheenvuoroja. Suosittuja teemoja ovat olleet erityisesti vapaa-ajan asuminen, lähimatkailu sekä kestävän ja vastuullisen matkailun erilaiset ulottuvuudet ja näkökulmat. Lähestulkoon kaikki suosituimmat artikkelit on julkaistu sen jälkeen, kun lehti siirtyi Journal.fi alustalle vuoden 2017 lopussa. Lehden suosio ja merkitys ovat nousseet erityisesti koronapandemian alkamisen jälkeen.
Copyright (c) 2024 Sanna-Mari Renfors; Juho Pesonen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Liiketaloustieteellinen matkailututkimus Suomessa
Tässä katsauksessa tarkastellaan liiketaloustieteellisen matkailututkimuksen teemoja Suomessa 2000-luvulla. Katsaukseen on otettu mukaan suomalaisissa instituutioissa tuotettua liiketaloustieteen tutkimusperinteeseen tukeutuvaa matkailututkimusta siten, että esiin nostetaan tutkimusteemoja, joiden piirissä on julkaistu eniten suomalaista tutkimusta. Toisaalta kiinnitetään huomiota myös tutkimusaukkoihin. Katsaus osoittaa, että suomalaista liiketaloustieteellistä tutkimusta hallitsee markkinoinnin tieteenalaan kuuluva tutkimus, kun taas tieteenaloista ’johtaminen ja organisaatio’ sekä ’laskentatoimi ja rahoitus’ tutkimusta ei suomalaisessa matkailututkimuksessa juuri esiinny. Matkailumarkkinoinnin suosituimpia tutkimusteemoja ovat asiakasymmärrys, asiakasarvo, elämys, matkailupalvelujen kehittäminen, imago ja brändi, markkinointiviestinnän ja digitaalisen liiketoiminnan tutkimus sekä matkakohteen johtaminen ja yhteistyö. Jonkin verran tutkimusta on tehty myös yrittäjyystutkimuksen alalla. Liiketaloustieteelliselle matkailututkimukselle on ominaista, että teoreettisen kontribuution lisäksi tutkijat esittävät myös liikkeenjohdollisia suosituksia.
Copyright (c) 2024 Nelli Heiskanen, Raija Komppula, Henna Konu, Katja Pasanen, Juho Pesonen, Juulia Räikkönen, Jarno Suni https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Vieraanvaraisuus on osa matkailijoiden palvelukokemusta
Matkailualalla palvelukokemukset ovat yhä tärkeämmässä roolissa ja monet alan yritykset pyrkivätkin erottautumaan ja erilaistumaan kilpailijoistaan juuri palvelukokemuksillaan. Palvelukokemuksilla erilaistuminen vaatii sekä kovaa asiakaspalveluosaamista että sydämellistä vieraanvaraisuutta. Vieraanvaraisuustaitojensa kehittämiseksi suomalaiset matkailualan yritykset voisivat hakea oppia Japanista, jossa vieraanvaraisuus eli omotenashi on keskeinen osa asiakkaiden palvelemista ja itse palvelukokemusta. Japanilaisille vieraanvaraisuus on kohteliaita käytöstapoja, mutta ennen kaikkea ajattelutapa, jonka ytimessä on vilpitön hyväntahtoisuus ja kunnioitus toista osapuolta kohtaan sekä vahva emotionaalinen läsnäolo vuorovaikutustilanteessa. Tämänkaltainen japanilaisille ominainen vieraanvaraisuus loisi perustan ylivoimaisille palvelukokemuksille myös kotimaamme matkailualalla.
Copyright (c) 2024 Arto Lindblom https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Kriittinen yhteiskuntatieteellinen matkailututkimus Suomessa
Tässä katsausartikkelissa Lapin yliopiston matkailututkijat tarkastelevat teemoja, joiden voidaan katsoa sijoittuvan suomalaisen kriittisen yhteiskuntatieteellisen matkailututkimuksen keskiöön. Uuden työn, matkailun vastuullisen talouden, hitauden ja läheisyyden, monilajisuuden, osallisuuden ja kulttuurisensitiivisyyden teemojen kautta on viime vuosina rakennettu aktiivisesti tutkimusta, jota voisi kuvailla Matkailututkimuksen pohjoista koulukuntaa (Nordic School of Tourism Research) edustavaksi tutkimukseksi – tutkimukseksi, joka pyrkii muun muassa purkamaan vastakkainasetteluita (kuten me ja toiset, luonto ja kulttuuri) ja ottaa aktiivisesti kantaa siihen, millaisia matkailun maailmoja tutkijat ovat tutkimuksen kautta luomassa. Kriittinen yhteiskuntatieteellinen tutkimusote näkyy käsillä olevan katsauksen teemoissa myös siinä, että useampi teemoista tuo esiin myös muiden kuin ihmistoimijoiden roolin yhteiskuntatieteellisiä kysymyksiä käsiteltäessä.
Yhteiskuntatieteellinen matkailututkimus
Copyright (c) 2024 Outi Rantala, José-Carlos García-Rosell, Minni Haanpää, Anna-Emilia Haapakoski, Maria Hakkarainen, Emily Höckert, Salla Jutila, Monika Lüthje, Minna Nousiainen, Soile Veijola https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Suomalainen matkailun historiantutkimus 2004–2023
Katsauksessa käydään läpi suomalainen, matkailuilmiön menneisyyteen kohdistuva tutkimus ja tutkimuksellinen kirjallisuus vuosilta 2004–2023. Tutkimuksia etsittiin tekemällä hakuja Finnassa, Google Scholarissa ja tiedejatutkimus.fi-tietokannassa. Tuloksista suodatettiin pois aihealueeseen liittymättömät hakutulokset. Viimeisen vajaan kahdenkymmenen Suomessa on tehty suhteellisen vähän suoraan matkailun historiaan liittyvää tutkimusta. Esimerkiksi Matkailututkimus-lehden olemassaolon ajalta matkailun historiaa koskevia artikkelia on kaikkiaan kuusi. Määrällisesti suurin yksittäinen matkailun historiantutkimuksen teema-alue viimeisen kahdenkymmenen vuoden ajalta on matkakertomusten ja -kuvausten tutkimus, jolla on muutenkin pitkä traditio. Muita esiinnousseita tutkimusteemoja olivat muun muassa matkailun kehittämisen historia; identifikaatiot, kansallisvaltio ja kulttuuriperintö matkailussa. Lisäksi Suomessa on tehty muuta, teemoiltaan hyvin vaihtelevaa matkailun historian tutkimusta monella eri tieteenalalla. Katsauksen valossa suomalaisessa matkailun historiantutkimuksessa ei ole yhtä dominoivaa teemaa. Esimerkiksi tutkijoiden eläköityminen tai tutkimusintressien vaihtuminen rahoitusinstrumenttien vaateiden tai yhteiskunnan tarpeiden muuttuessa voi näkyä nopeasti matkailuun liittyvän historiantutkimuksen määrässä ja aihevalinnoissa. Matkailun historiasta tehtyjen opinnäytteiden määrä näyttää aikakaudella hieman laskeneen. Uusille matkailun historian tutkimusavauksille olisi Suomessa hyvin tilaa: esimerkiksi ajankohtaiset teemat, kuten kestävyys tai vähemmistökysymykset, huomioivalle matkailun historian yleisesitykselle olisi tarvetta. Lisäksi historiantutkimuksessa yleisesti tapahtuneet muutokset, kuten ylirajainen käänne tai digihistorian nousu, tarjoavat mahdollisuuksia uusille tulkinnoille koko matkailun historiasta.
Copyright (c) 2024 Mikko Manka https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0
Vakuuttava vastuullisuusviestintä maaseutumatkailuyrityksen markkinointiviestinnässä
Seuraava teksti perustuu väitöstilaisuudessa esitettyyn lektioon liittyen väitöstutkimukseen ”Vakuuttava vastuullisuusviestintä maaseutumatkailuyrityksen markkinointiviestinnässä”. Väitöstilaisuus pidettiin Itä-Suomen yliopistolla Joensuussa 5.12.2023. Väitöskirja on luettavissa kokonaisuudessaan osoitteessa https://erepo.uef.fi/handle/123456789/30828
Copyright (c) 2024 Katja Pasanen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0