Puhe ja kieli
type: channel
description: PÄÄTOIMITTAJA: Mari Wiklund TOIMITTAJAT: Mari Honko, Laura Kanto ja Antti Saloranta TOIMITUSSIHTEERI: Anna-Kaisa Tolonen Puheen ja kielen tutkimuksen referee-käytänteinen aikakauslehti, PUHE JA KIELI / TAL OCH SPRÅK, julkaisee tutkimusta kielen, puheen, äänen, viestinnän ja vuorovaikutuksen aloilta. Lehti julkaisee pääasiassa tieteellisiä artikkeleita, kirja-arvosteluja, väitöslektioita ja Puraistaan kieltä -kolumnia. Samalla se toimii Puheen ja kielen tutkimuksen yhdistyksen tiedotuslehtenä. Puhe ja kieli ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Sen julkaisukielet ovat suomi ja ruotsi. Puhe ja kieli -lehden numerot julkaistaan paperilehden lisäksi OJS-järjestelmässä, josta lehden artikkelit, kolumnit ja kirja-arviot ovat vapaasti ladattavissa.
publisher: Puheen ja kielen tutkimuksen yhdistys ry.
language: fi
publication name: Puhe ja kieli
issn: 1458-3410
copyright: Kustannussopimus Kustannussopimuksen keskeiset lähtökohdat ovat: 1. Tieteellinen kustantaminen on ensisijaisesti tieteellisen tiedon välittämistä eikä liiketoimintaa. Kustannussopimuksen tehtävänä on varmistaa kustantajalle mahdollisuus toteuttaa tätä tehtäväänsä mahdollisimman tehokkaasti. 2. Tieteellisen tekstin kirjoittaja tarvitsee paremmat oikeudet omaan tekstiinsä kuin kaupallisesti kustannettavan tekstin kirjoittaja. Kustannussopimuksen tehtävänä on varmistaa kirjoittajalle mahdollisuus käyttää tekstiään uudelleen eri yhteyksissä, kuten oppikirjoissa, review- kirjoituksissa, monografian osana tms., samoin oikeus estää tekstin muuttaminen ja valvoa korjausten tekemistä uudelleenjulkaisemisen yhteydessä. Kirjoittaja saa uudelleen julkaista sähköisesti Puhe ja kieli ‑lehdessä ilmestyneen artikkelin siinä taittoasussa kun se on lehdessä julkaistu (esim. väitöskirjat, kotisivut, yliopistojen tietokannat, Research Gate). Viitetietojen tulee näkyä selkeästi. - PUHE JA KIELI -lehden kustannussopimus perustuu Suomen Tiedekustantajien liiton sopimusmalleihin. Sopimuksen taustan tarkemmat yksityiskohdat löydät Tiedekustantajien liiton sivuilta. Lisäksi Kopiosto Oy:n sivuilta löydät lisätietoa mm. tekijänoikeuksista. - PUHE JA KIELI -lehden käyttämän kustannussopimus on nähtävillä tästä linkistä. Allekirjoitettavan kustannussopimuksen saa lehden toimitussihteeriltä, kun käsikirjoitus on hyväksytty julkaistavaksi.
items: Ordförrådsbedömning, morfologisk bearbetning och morfologiskt lärande i finska som andraspråk
items: Monikielisen lähihoitajaopiskelijan tarvitsema tuki työssäoppimisjakson tekstien tuottamiseen
items: Ole hyvä -direktiivikonstruktion käyttö poliisivetoisessa kiinniottotilanteessa
items: Suomen oikeinkirjoituksen kehitys oppimispolun alussa: Transparentin ortografian haasteet
items: Visualisointi ja haastattelut kirjoitussujuvuuden tutkimuksen tukena
items: Dialogisuuden havainnointia keskustelunanalyysin avulla
items: Fonetiikan ääntämiskurssin vaikutus vieraskielisen puheen piirteiden havaitsemiseen fonetiikan ja logopedian yliopisto-opiskelijoilla
items: Pääkirjoitus: Tieteellisen julkaisun tulevaisuus: fyysinen vs. digitaalinen
items: Kansankielestä tieteeksi ja takaisin
items: Standardikieli-ideologia arabia omana äidinkielenä -opetuksessa
items: Suomennettu puheen ymmärrettävyys kontekstissa -asteikko (ICS-FIN)
items: Sarjakuva selkoilmaisun muotona: Sarjakuva-asiakirjat ja kielellinen saavutettavuus
items: Vuorovaikutuksen tutkimusmenetelmät suomalaisessa myyntityössä
items: Dialekt i elevers transspråkande i ett finlandssvenskt klassrum
items: Kuvasarjakertomusten mielentilasanojen ja sosiopragmaattisen ymmärtämisen välinen yhteys 4-8-vuotiailla lapsilla
items: Tutkimuksen kohteena saamen kielet: kielikontakteista kielen ja kulttuurin merkityksiin
items: Direktiivit autismikirjon oppilaan ja luokkatovereiden yhteistä tarinankerrontaa ohjaamassa
items: Toisenlajisten kanssa. Viittaukset ihmiseen ja lemmikkiin yhdessä toimivana parina
items: Miten tutkia kohteliaisuutta?
items: Kun ongelmalliset vuorovaikutustilanteet toistuvat: Ongelmasta kertominen, kuvauksen yksityiskohdat ja selontekovelvollisuus tendenssikertomuksissa
items: Tieteen rajat ja olemus: Kansalaisten tiedekeskustelut Suomi24-keskustelupalstalla
items: Pääkirjoitus: Hallituksen tohtoripilottihankkeen vaikutukset tiedejulkaisemiseen
items: Erratum
items: Toisen kielen käyttäjä oppimistaan ohjaamassa - projektina suomen kielen oppiminen kokkaus- ja kaupunkiviljelytoiminnassa
items: Arvioinnin epävarmuus ja sen vaikutukset arvioinnin laatuun suomen kielen puhumisen taidon testiarvioinnissa
items: Erilaisten interventioiden vaikutus nopeaan sarjalliseen nimeämiseen (RAN): systemaattinen kirjallisuuskatsaus ja meta-analyysi
items: Hetkinen, mitä tällä tehdään? Hetkinen-sana vuorovaikutuksen jäsentäjänä
items: Suomea äidinkielenään puhuvien viranomaisten ja maallikoiden käsitykset valheen paljastavista merkeistä
items: Firma vai yritys? Vierassanojen ja omaperäisten sanojen objektiivinen ja subjektiivinen frekvenssi selkokielessä
items: Aikuisten suomen kielen ja luku- ja kirjoitustaidon opiskelijoiden osallistumisen keinojen kehittyminen luokkahuonevuorovaikutuksessa

Ordförrådsbedömning, morfologisk bearbetning och morfologiskt lärande i finska som andraspråk
type: item
description: LEKTIO Ordförrådsbedömning, morfologisk bearbetning och morfologiskt lärande i finska som andraspråk Lectio Praecursoria i disputation den 13 december 2024 vid Åbo Akademi
subject: Lektio
  topic: section
creator: Rosa Salmela
rights: Copyright (c) 2025
date: 2025-08-08
publication date: 2025-08-08
starting page: 121
ending page: 124

Monikielisen lähihoitajaopiskelijan tarvitsema tuki työssäoppimisjakson tekstien tuottamiseen
type: item
description: Ammatillisessa koulutuksessa opiskelee yhä enemmän opiskelijoita, jotka kaipaavat tukea opiskelun ja työelämän tekstien tulkitsemiseen ja tuottamiseen. Tässä artikkelissa tarkastellaan, millaista tukea monikielinen lähihoitajaopiskelija tarvitsee työssäoppimisjaksonsa suomenkielisten tekstien tuottamiseen ja kuinka näitä alakohtaisia tekstejä muokataan yhdessä. Tutkimuksen etnografinen aineisto on kerätty sosiaali- ja terveysalan perustutkintoa suorittaville S2-opiskelijoille järjestetyissä läksykerhotapaamisissa, joissa opiskelijat saivat päättää, mitä tehtäviä tai tekstejä he haluaisivat käsitellä. Keskitymme tässä artikkelissa erityisesti opiskelijaan, jonka koulutustausta ennen Suomeen tuloa on vähäinen. Primääriaineistona ovat videoidut etätapaamiset, mutta tulkintoja tehdään myös ammatillisissa opinnoissa kerätyn etnografisen havainnointi- ja haastatteluaineiston pohjalta. Metodologisena viitekehyksenä on neksusanalyysi. Tutkimuksen perusteella S2-opiskelija kaipaa tukea etenkin tiedon jäsentämiseen ja muokkaamiseen oman työssäoppimisensa kontekstiin. Oppimistehtävien tekemisessä olennaisia tekstitaitoja ovat oppimistehtävän tehtävänannon ja tekstilajipiirteiden ymmärtäminen sekä olennaisen tiedon etsiminen, poimiminen ja muokkaaminen tehtävän kontekstiin sopivaksi. Opiskelija koki saamansa tekstitaitotuen erittäin merkitykselliseksi ja tärkeäksi. Tämän tapaustutkimuksen valossa tekstitaitojen oppimista olisi hyödyllistä integroida työssäoppimiseen ja ammatillisten sisältöjen oppimiseen nykytilannetta systemaattisemmin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ammatillinen koulutus
  topic: keywords
subject: neksusanalyysi
  topic: keywords
subject: suomi toisena kielenä
  topic: keywords
subject: tekstitaidot
  topic: keywords
subject: työssäoppiminen
  topic: keywords
creator: Maiju Strömmer
creator: Rosariina Suhonen
rights: Copyright (c) 2025
date: 2025-08-08
publication date: 2025-08-08
starting page: 100
ending page: 120
doi: 10.23997/pk.163614

Ole hyvä -direktiivikonstruktion käyttö poliisivetoisessa kiinniottotilanteessa
type: item
description: Kun kiinniottotilanteessa poliisi esittää kohdehenkilölle toimintaehdotuksen nousta poliisiauton kuljetustilaan, ehdotukset ovat pääosin imperatiivimuotoisia. Toisinaan niihin yhdistyy kuitenkin kohteliaisuusilmaisu ole hyvä. Tarkastelemme näitä prototyyppisen direktiivin (imp) ja kohteliaisuusilmaisun ole hyvä (oh) yhteenliittymiä oh-direktiivikonstruktioina keskittyen niiden muotoon ja käyttöön järjestyksenpitopuheessa. Konstruktio voi saada jonkin kolmesta muotorakenteesta: ensimmäisessä imperatiivilausetta seuraa kohteliaisuusilmaisu (imp+oh), toisessa lauseiden järjestys on päinvastainen (oh+imp) ja kolmannessa ne on lisäksi yhdistetty rinnastuskonjunktiolla ja (oh+ja+imp). Esitämme, että oh-direktiivikonstruktiot projisoivat poliisivetoisen projektin odotuksenmukaista etenemistä. Kun poliisi olettaa kohdehenkilön nousevan autoon ongelmattomasti, oh-direktiivikonstruktio toimii direktiiville tyypillisesti etujäsenenä, jota seuraa kohdehenkilön välitön direktiivinmukainen toiminta. Kun kohdehenkilö puolestaan kyseenalaistaa poliisivetoisen toimintalinjan, konstruktio esiintyy reaktiona kohdehenkilön viivyttelyyn. Erityisesti muotorakenne oh+ja+imp näyttäytyy keinona ylläpitää poliisivetoista toimintalinjaa kohdehenkilön autonomiaa uhkaamatta. Tulokset tuovat uutta tietoa poliisin puheesta sekä vahvistavat käsitystä siitä, että kielen rakenteet eivät itsessään ole kohteliaita tai epäkohteliaita. Aineisto on kerätty Poliisit-tv-ohjelman kymmeneltä ensimmäiseltä tuotantokaudelta. Tarkastelun teoreettisen ytimen muodostaa vuorovaikutuslingvistiikka, ja menetelmät nojaavat keskustelunanalyysiin sekä multimodaaliseen vuorovaikutuksen analyysiin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: direktiivi
  topic: keywords
subject: järjestyspoliisi
  topic: keywords
subject: kohteliaisuus
  topic: keywords
subject: konstruktio
  topic: keywords
subject: vuorovaikutus
  topic: keywords
creator: Samu Pehkonen
creator: Antti Kannisto
rights: Copyright (c) 2025
date: 2025-08-08
publication date: 2025-08-08
starting page: 80
ending page: 99
doi: 10.23997/pk.163613

Suomen oikeinkirjoituksen kehitys oppimispolun alussa: Transparentin ortografian haasteet
type: item
description: Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää suomalaislasten sanatason oikeinkirjoituskehitystä aivan taidon alkuvaiheessa oikeellisuuden ja kehitysnopeuden näkökulmista sekä pyrkiä tunnistamaan oppijoille haasteellisiksi osoittautuvat asiat. Tutkimusaineistona käytettiin 76 suomalaisen koulutulokkaan tuotoksia digitaalisen Lukukupla-oppimispelin sananrakennustehtävissä. Erityishuomio kohdistui rakenteeltaan suomen kielessä kanoniseen KVKV-sanatyyppiin. Koulussa päivittäin peliä pelanneet oppilaat eivät vielä osanneet oikeinkirjoituksen alkeita aineistonkeruun alkaessa lukuvuoden alussa. Taidon kehittyessä 2–3-kirjaimisten sanojen alku- ja loppuäänteen tunnistaminen ja sanan täydentäminen vastaavalla kirjaimella onnistui helposti kaikilta. Sen sijaan kahden kirjaimen täydentäminen etenkin sanan loppuun tuotti osalle hankaluuksia. Suurimmaksi erottelijaksi aineistossa nousi siirtyminen täydennystehtävistä kokonaisen KVKV-sanan rakentamiseen kirjaimista. Sekä kahden kirjaimen lisäys että koko sanan kirjoittaminen kuulohavainnon perusteella edellyttävät hyvää äänteiden segmentointi- ja kategoriointitaitoa sekä foneemien koodaamista kirjaimiksi oikeaan järjestykseen. Osa oppijoista selätti nämä haasteet helposti, kun taas osalle edistyminen hidastui merkittävästi. Oikeinkirjoitusta hitaasti oppivat voisivat hyötyä siitä, että sanansisäisten äänteiden ja niiden järjestyksen tunnistamista harjoiteltaisiin nykyistä enemmän. Haasteiden syvempi selvittäminen edellyttää kuitenkin kirjoitustuotosten laadullista jatkotutkimusta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: oikeinkirjoitus
  topic: keywords
subject: oppimispeli
  topic: keywords
subject: oppimisprosessi
  topic: keywords
subject: transparentti ortografia
  topic: keywords
creator: Lea Nieminen
creator: Ulla Richardson
creator: Mika Halttunen
rights: Copyright (c) 2025
date: 2025-08-08
publication date: 2025-08-08
starting page: 61
ending page: 79
doi: 10.23997/pk.163612

Visualisointi ja haastattelut kirjoitussujuvuuden tutkimuksen tukena
type: item
description: Tässä tutkimuksessa tarkastelemme kirjoitussujuvuutta kolmella eri kielellä kirjoitettaessa. Tavoitteena on kartoittaa, miten laskennallista dataa, visualisointia sekä jälkikäteishaastatteluista ja taustakyselyistä saatua tietoa yhdistämällä voidaan tutkia kirjoitusprosesseja tarkemmin. Aineisto koostuu kuuden suomenkielisen yliopisto-opiskelijan tallennetuista kirjoitusprosesseista L1-suomeksi, L2-ruotsiksi ja L2-englanniksi. Kirjoitusprosessit tallennettiin GenoGraphiX-Log näppäilyntallennusohjelmalla, jonka avulla on mahdollista visualisoida kirjoitusprosesseja. Tulokset viittaavat siihen, että kirjoitussujuvuudessa on eroja taukokäyttäytymisen ja purskeiden tuottamisen lisäksi myös muilla kirjoitusprosessiin liittyvillä osa-alueilla. Visualisointi on hyödyllinen työkalu näiden erojen tarkastelussa. Kirjoittajan oma näkökulma kirjoitusprosessiin voidaan tuoda esille jälkikäteishaastattelujen ja taustakyselyjen avulla. Tulosten perusteella ensikielellä kirjoittaminen koetaan helpommaksi kuin vieraalla kielellä kirjoittaminen, mutta esimerkiksi aiheen rajaaminen saattaa olla haasteellista. Etenkin vieraiden kielten osalta kirjoitusprosessin sujuvuuteen vaikuttavat mm. tehtävänanto ja kielten viimeaikainen käyttö.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: jälkikäteishaastattelu
  topic: keywords
subject: kirjoitusprosessi
  topic: keywords
subject: näppäilyntallennus
  topic: keywords
subject: sujuvuus
  topic: keywords
subject: visualisointi
  topic: keywords
creator: Anne-Maj Åberg
creator: Mari Mäkilä
creator: Maarit Mutta
rights: Copyright (c) 2025
date: 2025-05-15
publication date: 2025-05-15
starting page: 39
ending page: 60
doi: 10.23997/pk.161704

Dialogisuuden havainnointia keskustelunanalyysin avulla
type: item
description: Tarkastelen tässä artikkelissa keskustelunanalyysin tarjoamia keinoja tutkia dialogisuuden toteutumista aidossa vuorovaikutuksessa. Käyn keskustelua dialogisuuden tutkimuksen suuntausten ja etenkin Aarnion (2009; 2010; ks. myös Aarnio & Enqvist, 2016) määrittelemän dialogisuuden kanssa. Sen keskiössä ovat keskustelun symmetrisyys, tasavertaisuus sekä yhteisen ymmärryksen ja tietopohjan rakentaminen ja rakentuminen. Nostan esiin muutamia keskustelunanalyysin avulla löydettyjä vuorovaikutuksen jäsennyksen muotoja ja käsitteitä sekä tarkastelen, miten ne toimivat työkaluina dialogisuuden havainnoinnissa. Aineistona käytän yhtä venäläisen televisiokeskustelun katkelmaa. Sen tavoitteena ei ole todennäköisesti ollut dialoginen vuorovaikutus, mutta se näyttää, miten Aarnion määrittelemää dialogisuutta voi löytää myös televisiokeskustelusta. Aineisto toimii myös esimerkkinä siitä, miten voi tutkia keskustelunanalyyttisesti sellaisia keskusteluja, joiden tavoitteena on ollut dialogisuus. Artikkeli on suunnattu ennen kaikkea (Aarnion) dialogisuutta hyödyntäville lukijoille, joille keskustelunanalyysi ei välttämättä ole tuttua. Osoitan, että keskustelunanalyysin välineistöllä ja kielikäsityksellä pääsee tarkastelemaan dialogisuuden toteutumista. Tarkka litterointi, vuorojen väliset tauot, toisen korjaus ja keskustelukumppanin sanojen kierrättäminen osoittavat tarkasti, miten keskustelukumppanit rakentavat yhteistä toimintaa ja ymmärrystä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: dialogisuus
  topic: keywords
subject: keskustelunanalyysi
  topic: keywords
subject: kierrättäminen
  topic: keywords
subject: neuvotteleminen
  topic: keywords
subject: vuorottelujäsennys
  topic: keywords
creator: Hanna Laitinen
rights: Copyright (c) 2025
date: 2025-05-15
publication date: 2025-05-15
starting page: 21
ending page: 38
doi: 10.23997/pk.161702

Fonetiikan ääntämiskurssin vaikutus vieraskielisen puheen piirteiden havaitsemiseen fonetiikan ja logopedian yliopisto-opiskelijoilla
type: item
description: Tutkimuksessa selvitettiin, kuinka fonetiikan ääntämiskurssi ja koulutussuuntaus vaikuttavat suomenkielisten yliopisto-opiskelijoiden kykyyn havaita ja nimetä khoekhoegowabinkielisen puheen piirteitä. Tutkimukseen osallistui fonetiikan ja logopedian opiskelijoita. Tutkimuksessa opiskelijat kuuntelivat neljä Namibiassa nauhoitettua khoekhoegowabin puhenäytettä kahdessa kuuntelukokeessa ennen ja jälkeen fonetiikan kurssin. Kokeessa opiskelijat vastasivat kolmeen kysymykseen: mitkä piirteet tunnistit, mihin erikoisiin piirteisiin kiinnitit huomiota, ja miksi kiinnitit huomiota näihin piirteisiin? Opiskelijoiden vastaukset luokiteltiin sisältölähtöisesti. Tulokset osoittivat, että ennen kurssia logopedian opiskelijat kiinnittivät foneetikkoja vähemmän huomiota puheen segmentaalisiin piirteisiin, mutta erot tasoittuivat kurssin jälkeen. Molemmat ryhmät käyttivät vastauksissaan enemmän kansainvälisen foneettisen aakkoston mukaisia ja kurssilla opetettuja termejä kurssin jälkeen, mikä näkyi erityisesti klikkiäänteiden kohdalla. Ennen kurssia molemmat ryhmät viittasivat khoekhoegowabin klikkiäänteisiin maiskauksina tai naksauksina, tai täysin puheen ulkopuolisina asioina, kuten taputuksena. Kurssin jälkeen molemmat ryhmät käyttivät vastauksissaan kurssilla opetettuja termejä klikki tai klikkiäänne.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: foneettinen tietoisuus
  topic: keywords
subject: fonetiikka
  topic: keywords
subject: namibialaiset kielet
  topic: keywords
subject: puheen havaitseminen
  topic: keywords
subject: tuntemattoman kielen piirteiden havaitseminen
  topic: keywords
creator: Katja Haapanen
creator: Antti Saloranta
creator: Kimmo U. Peltola
creator: Henna Tamminen
creator: Maija S. Peltola
rights: Copyright (c) 2025
date: 2025-05-15
publication date: 2025-05-15
starting page: 4
ending page: 20
doi: 10.23997/pk.161700

Pääkirjoitus: Tieteellisen julkaisun tulevaisuus: fyysinen vs. digitaalinen
type: item
subject: Esipuheet
  topic: section
creator: Antti Saloranta
creator: Mari Honko
creator: Laura Kanto
creator: Mari Wiklund
rights: Copyright (c) 2025
date: 2025-05-15
publication date: 2025-05-15
starting page: 1
ending page: 3

Kansankielestä tieteeksi ja takaisin
type: item
subject: Puheen- ja kielentutkimuksen kentältä
  topic: section
creator: Mari Honko
rights: Copyright (c) 2025
date: 2024-12-31
publication date: 2024-12-31
starting page: 172
ending page: 176

Standardikieli-ideologia arabia omana äidinkielenä -opetuksessa
type: item
description: Artikkeli tarkastelee arabia omana äidinkielenä -opetuksessa ilmenevien kieli-ideologioiden merkitystä sille, kuinka opettajat ymmärtävät opetuksen tehtävän ja tavoitteet, kohtaavat oppilaiden kielellisen moninaisuuden ja merkityksellistävät arabian eri rekistereitä. Tutkimus osallistuu laajempaan keskusteluun diasporisten vähemmistöäidinkielten opetuksesta ja kielen variaatioon ja puhutun ja kirjoitetun kielen eroihin liittyvistä haasteista. Analyysi perustuu yhden lukukauden aikana kahdessa opetusryhmässä toteutettuun osallistuvaan havainnointiin ja opettajien haastatteluihin. Tutkimus osoittaa, että opettajat keskittyvät yksinomaan standardiarabian opettamiseen. Diglossia, eli kirjoitetun ja puhutun kielen suuret erot, nähdään käytännön haasteena mutta toissijaisena opetuksen tavoitteiden kannalta. Kotona opitut puhekieliset varieteetit eivät näyttäydy opetuksen kannalta hyödyllisenä kielitaitona. Vaikka standardikieli-ideologialla on kielenopetuksessa yleisesti hallitseva asema, tekevät diasporinen vähemmistökonteksti ja diglossia siitä tässä yhteydessä erityisen ongelmallisen. Tutkimus kutsuu pohtimaan kriittisesti oman äidinkielen opetuksen käytänteitä, jotta niissä voitaisiin nykyistä paremmin ottaa huomioon kielten variaatio ja puhutun ja kirjoitetun kielen erot.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: arabia
  topic: keywords
subject: diglossia
  topic: keywords
subject: etnografia
  topic: keywords
subject: oman äidinkielen opetus
  topic: keywords
subject: standardikieli-ideologia
  topic: keywords
creator: Mikko Lehikoinen
rights: Copyright (c) 2025
date: 2024-12-31
publication date: 2024-12-31
starting page: 155
ending page: 171
doi: 10.23997/pk.156646

Suomennettu puheen ymmärrettävyys kontekstissa -asteikko (ICS-FIN)
type: item
description: Puheen ymmärrettävyys on yksi keskeinen arvioinnin osa-alue lasten puhehäiriöitä tunnistettaessa ja niiden vaikeusastetta määriteltäessä. Yksi käytetyimmistä puheen ymmärrettävyyden arviointimittareista on Intelligibility in Context Scale -asteikko (ICS). Tämän tutkimuksen tavoitteena oli saada normiarvot suomennetulle ICS-asteikolle (ICS-FIN) sekä tarkastella asteikon validiteettia ja reliabiliteettia. Tutkimuksessa tarkasteltiin myös ikäryhmien ja sukupuolten mahdollisia eroja puheen ymmärrettävyydessä sekä vanhempien koulutustason ja lapsena sairastettujen välikorvatulehdusten määrän yhteyttä puheen ymmärrettävyyteen. Tutkimukseen osallistui 176 3–6-vuotiasta kielellisesti tyypillisesti kehittynyttä lasta. Tutkimus osoitti, että lasten puheen ymmärrettävyys kasvoi iän lisääntyessä ja erityisen kiivaasti 3–4 ikävuoden välillä. Sukupuolella ei ollut vaikutusta puheen ymmärrettävyyden kokonaispisteisiin. Vanhempien koulutustasolla tai lapsen sairastamien välikorvatulehdusten määrällä ei havaittu yhteyttä puheen ymmärrettävyyteen. ICS-FIN -asteikon kriteerivaliditeetti ja sisäinen reliabiliteetti osoittautuivat hyviksi. Lisätutkimuksia tarvitaan siitä, kuinka käyttökelpoinen suomennettu ICS-asteikko on erilaisten puhehäiriöiden tunnistamisessa ja kuntoutuksen vaikuttavuuden arvioinnissa suomenkielisillä lapsilla.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Intelligibility in Context Scale -asteikko
  topic: keywords
subject: puhe
  topic: keywords
subject: suomi
  topic: keywords
subject: ymmärrettävyys
  topic: keywords
creator: Sari Kunnari
rights: Copyright (c) 2025
date: 2024-12-31
publication date: 2024-12-31
starting page: 145
ending page: 154
doi: 10.23997/pk.156643

Sarjakuva selkoilmaisun muotona: Sarjakuva-asiakirjat ja kielellinen saavutettavuus
type: item
description: Suomessa noin 750 000 ihmistä tarvitsee selkokieltä jokapäiväisessä viestinnässään. Tässä artikkelissa keskustelemme selkoilmaisun käsitteestä. Selkoilmaisulla viittaamme ensisijaisesti selkokielen kohderyhmille suunnattuun viestintään, joka voi olla joko verbaalista, visuaalista tai audiovisuaalista. Artikkelissamme keskustelemme sarjakuva-asiakirjoista, jotka ovat esimerkki selkoilmaisusta: niissä rakennetaan mahdollisimman selkeitä viestejä yhdistämällä selkeää kieltä ja kuvia. Keskustelumme fokuksessa on sarjakuva-asiakirjojen selkeyden arviointi. Tarkastelemme sitä, miten Selkokeskuksen laatimaa Selkokielen mittaria voisi soveltaa sarjakuva-asiakirjojen selkeyden analyysiin. Selkokielen mittarissa esitetään eri kriteerit selkokielisen julkaisun sanoille ja kuville. Tavoitteenamme on kuitenkin osoittaa, että kuvan ja sanan vuorovaikutukselle perustuvaa selkoilmaisua tarkasteltaessa Selkokielen mittarin teksti- ja kuvakriteereitä kannattaa tarkastella osin rinnakkain ja osin ristiin. Keskustelumme pohjana käytämme empiirisiä esimerkkejä valvotun tapaamisen säännöt esittävästä sarjakuva asiakirjasta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: multimodaalisuus
  topic: keywords
subject: saavutettavuus
  topic: keywords
subject: sarjakuva-asiakirjat
  topic: keywords
subject: selkoilmaisu
  topic: keywords
creator: Anne Ketola
creator: Eliisa Pitkäsalo
rights: Copyright (c) 2025
date: 2024-12-31
publication date: 2024-12-31
starting page: 129
ending page: 144
doi: 10.23997/pk.156642

Vuorovaikutuksen tutkimusmenetelmät suomalaisessa myyntityössä
type: item
description: Myyntityö vuorovaikutuksena. Toimittaneet Jarkko Niemi ja Johanna Vuori. Tampere: Vastapaino 2021. 294 s. ISBN 978-951-768-893-2
subject: Kirja-arviot
  topic: section
creator: Yida Cai
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-12-08
publication date: 2024-12-08
starting page: 124
ending page: 128

Dialekt i elevers transspråkande i ett finlandssvenskt klassrum
type: item
description: Denna kvalitativa studie fokuserar på en flerspråkig klassrumskontext där 9–10-åriga elever i årskurs 3 och deras lärare använder en finlandssvensk dialekt och standardsvenska i interaktion med varandra. Syftet är att med metoder från interaktionell sociolingvistik redogöra för och utöka kunskapen om hur dialekten används i elevinitierat transspråkande i lärar-elevinteraktion i helklass samt utreda vilken roll lärarstyrd interaktion spelar för hur dialekten används. Materialet inkluderar transkriberat audio- och videomaterial samt fältanteckningar från en 45-minuters lektion. Analysen visar att transspråkandet är en naturlig praktik i lärarstyrd lärar-elevinteraktion i helklass: Eleverna använder dialekt och standardsvenska dynamiskt och fritt för att skapa mening och läraren, som har kunskap i dialekt, bygger för sin del vidare på detta meningsskapande. Studien visar att det finns ett transspråkande utrymme i klassen där eleverna kan röra sig fritt mellan dialekt och standardsvenska och där även läraren beaktar båda resurserna i sin undervisning.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: dialekt
  topic: keywords
subject: flerspråkighet
  topic: keywords
subject: standardsvenska
  topic: keywords
subject: klassrumsinteraktion
  topic: keywords
subject: transspråkande
  topic: keywords
creator: Paulina Nyman-Koskinen
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-12-08
publication date: 2024-12-08
starting page: 108
ending page: 123
doi: 10.23997/pk.153291

Kuvasarjakertomusten mielentilasanojen ja sosiopragmaattisen ymmärtämisen välinen yhteys 4-8-vuotiailla lapsilla
type: item
description: Kertomuksille on tyypillistä, että niissä käsitellään ajatuksia ja tunteita. Tätä ilmentämään tarvitaan mielentilasanoja, jotka ilmaisevat puhujan kognitiivisia tai emotionaalisia tiloja. Kertomuksiin liittyy läheisesti myös kyky tulkita ja tuottaa kommunikaatiotilanteessa ilmenevää kontekstuaalista tietoa. Kertomuksissa tuotettujen mielentilasanojen yhteyttä sosiaaliseen kommunikaatioon liittyvään tilannesidonnaiseen ymmärtämiseen (sosiopragmaattiseen ymmärtäminen) ei ole juurikaan tutkittu, vaikka kerronta kuuluu pragmatiikan piiriin. Tämä tutkimus selvittää, onko mielentilailmausten ja sosiopragmaattisen ymmärtämisen välillä yhteyttä 4–8-vuotiailla lapsilla. Tutkimukseen osallistui 170 4;1–8;10-vuotiasta lasta (86 tyttöä ja 84 poikaa), joiden Kissatarina-testin avulla tuotetuista kuvasarjakertomuksista analysoitiin emotionaaliset (esim. iloinen) ja kognitiiviset (esim. miettiä) mielentilasanat. Sosiopragmaattista ymmärtämistä arvioitiin Pragma-testin avulla. Mielentilasanojen käyttöä selitettiin regressiomallien avulla, joissa selittävinä muuttujina olivat ikä, sukupuoli ja pragmaattinen ymmärtäminen. Tulosten mukaan mielentilasanojen käyttö kasvaa iän myötä ja tytöt käyttävät todennäköisemmin kognitiivisia mielentilasanoja kuin pojat. Sosiopragmaattisella ymmärtämisellä ja mielentilasanojen käytöllä on yhteys, mutta se näyttäisi rajoittuvan ainoastaan emootiosanojen käyttöön. Kerrontakontekstissa tuotettujen emootiosanojen käyttö ja sosiopragmaattinen ymmärtäminen voivat mahdollisesti tukea toinen toistaan.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kerronta
  topic: keywords
subject: kielenkehitys
  topic: keywords
subject: mielentilasanat
  topic: keywords
subject: sosiopragmaattinen ymmärtäminen
  topic: keywords
creator: Leena Mäkinen
creator: Heini-Maarit Tuomaala
creator: Soile Loukusa
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-12-08
publication date: 2024-12-08
starting page: 91
ending page: 107
doi: 10.23997/pk.153290

Tutkimuksen kohteena saamen kielet: kielikontakteista kielen ja kulttuurin merkityksiin
type: item
subject: Puheen- ja kielentutkimuksen kentältä
  topic: section
creator: Mari Honko
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-08-20
publication date: 2024-08-20
starting page: 87
ending page: 89

Direktiivit autismikirjon oppilaan ja luokkatovereiden yhteistä tarinankerrontaa ohjaamassa
type: item
description: Tässä tapaustutkimuksessa tarkastellaan vuorovaikutustilanteita, joissa yksi autismikirjon oppilas ja kaksi luokkatoveria suunnittelevat ja kirjoittavat yhdessä fiktiivisen tarinan. Tutkimuksen tarkoituksena on luoda kuvailevan analyysin avulla kokonaiskuvaa yhteisen tarinan muodostumisen prosessista ja kunkin oppilaan osallistumisen määrästä ja muodoista. Tutkimusaineisto koostuu videotallenteista, jotka nauhoitettiin viidellä suomen kielen oppitunnilla kevään ja syksyn 2020 aikana. 4.–5.-luokkalaiset oppilaat ensin suunnittelivat tarinan yhteiselle paperille ja sitten kirjoittivat tarinan jaetussa tiedostossa kannettavilla tietokoneilla. Videoaineistoa analysoitiin sisällönerittelyä ja teoriaohjaavaa sisällönanalyysia hyödyntäen. Määrällinen tarkastelu osoitti, että oppilaiden kielellinen osallistuminen vaihteli; esimerkiksi autismikirjon oppilaalla oli enemmän puheenvuoroja hänen toimiessaan kirjurina verrattuna tilanteisiin, joissa luokkatoveri toimi kirjurina. Direktiivien tarkastelu osoitti oppilaiden ohjaavan yhteistä tarinankerrontaa tehtävän tekemiseen tai tarinan sisältöön kohdistuvien ehdotusten avulla. Kannettavien tietokoneiden mukaantulon myötä direktiivit muuttuivat pitkälti kehotuksiksi, jopa käskyiksi, joiden avulla ohjattiin luokkatoverin toimintaa. Tutkimustulokset korostavat annettujen roolien vaihtelun sekä kaikkien oppilaiden vahvuuksien ja työskentely-ympäristötekijöiden huomioimisen tärkeyttä ryhmätyötilanteissa inklusiivisissa luokissa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: autismikirjo
  topic: keywords
subject: direktiivit
  topic: keywords
subject: inkluusio
  topic: keywords
subject: luokkatoverit
  topic: keywords
subject: tarinankerronta
  topic: keywords
subject: vuorovaikutus
  topic: keywords
creator: Anniina Kämäräinen
creator: Eija Kärnä
creator: Panu Olli
creator: Lotta Romppanen
creator: Anni Kilpiä
creator: Katja Dindar
creator: Kaisa Pihlainen
creator: Calkin Suero Montero
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-08-20
publication date: 2024-08-20
starting page: 67
ending page: 86
doi: 10.23997/pk.147421

Toisenlajisten kanssa. Viittaukset ihmiseen ja lemmikkiin yhdessä toimivana parina
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan kolmea lajirajat ylittävää persoonaviittauksen tapaa lemmikeistä kertovissa elämäkerrallisissa teksteissä. Teksteissä käytetään persoonapronominia he, monikon ensimmäisen persoonan muotoja sekä passiivia viittaamassa pariin tai joukkoon, joka koostuu ihmisestä ja toisenlajisesta. Tutkimus täydentää kuvaa persoonamuotojen käytöstä ja osallistuu keskusteluun ihmisen ja toisenlajisten suhteen kielentämisestä. Suomen kielenhuolto ei ole juuri ottanut kantaa lajirajat ylittäviin viittauksiin, joskin passiivi on määritelty ihmistarkoitteiseksi. Ainakin tässä aineistossa passiivilla ja monikollisilla persoonamuodoilla kielennetään toisenlajisia ihmisen tasavertaisina kumppaneina, saman kategorian jäseninä. Monikon ensimmäisen persoonan muodot viittaamassa kertojaan ja tämän lemmikkiin ovat teksteissä tavallisia. Niillä kielennetään tavallisesti kertojan ja toisenlajisen yhteistä toimintaa, mutta toisinaan, pariskunta- ja hoivapuheen tavoin, kuvataan toinen osallistuvana toimintaan, jonka tekee kertoja yksin. Toisenlajiseen viittaavaa passiivia käytetään aineistossa yleisemmin kuvaamassa toisenlajisen toimintaa, johon kertoja eläytyy, mutta myös kertojan ja lemmikin yhteistä toimintaa. Viittauksen kohde voi vaihtua liukuvasti. Lajirajat ylittävä he on aineistossa melko harvinainen mutta kuitenkin toistuva tapa kielentää ihminen ja toisenlajinen yhdessä toimivaksi pariksi.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ekolingvistiikka
  topic: keywords
subject: ihmisen ja eläimen suhde
  topic: keywords
subject: kirjoitettu kieli
  topic: keywords
subject: passiivi
  topic: keywords
subject: pronominit
  topic: keywords
creator: Katri Priiki
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-08-20
publication date: 2024-08-20
starting page: 49
ending page: 66
doi: 10.23997/pk.147420

Miten tutkia kohteliaisuutta?
type: item
description: Kirja-arvio Johanna Isosävi 2023. Miten tutkia kohteliaisuutta? Käsityksiä suomalaisesta ja ranskalaisesta kohteliaisuudesta. Tietolipas 284. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. 314 sivua. ISBN 978-951-858-852-1
subject: Kirja-arviot
  topic: section
creator: Liisa Tiittula
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-06-17
publication date: 2024-06-17
starting page: 44
ending page: 48

Kun ongelmalliset vuorovaikutustilanteet toistuvat: Ongelmasta kertominen, kuvauksen yksityiskohdat ja selontekovelvollisuus tendenssikertomuksissa
type: item
description: Monilla arjen ja työelämän ongelmallisilla vuorovaikutustilanteilla on taipumusta toistua. Tässä artikkelissa tutkitaan keskustelunanalyysin menetelmin vuorovaikutustilanteita, joissa henkilö kertoo kokemistaan toistuvista vuorovaikutuksen ongelmatilanteista jollekin muulle osapuolelle. Tarkastelemme puhujan keinoja kuvata vuorovaikutuksen yksityiskohtaisia ilmiöitä, kuten sanavalintoja ja prosodiaa, kiinnittäen näissä tilanteissa huomiota erityisesti vuorovaikutuskumppanien tapaan vastata kerrontaan. Analyysi osoittaa, kuinka arkisissa kokemusten jakamiseen suuntautuvissa tarinankerrontatilanteissa kertoja voi fokusoida vuorovaikutuksen yksityiskohtiin ilman että häntä asetetaan selontekovelvolliseksi koskien kuvattujen yksityiskohtien toistuvuutta laajemmassa samantyyppisten tilanteiden sarjassa. Tilanne on toinen työpaikan kehityskeskusteluissa, joissa kertojaa voidaan kohdella selontekovelvollisena vuorovaikutuksen yksityiskohtia koskevien väitteidensä osalta. Kerronnan fokusoiminen yksityiskohtiin voi myös johtaa kuulijaa tulkitsemaan kerrontaa arkikeskustelun kehyksessä, mikä lisäksi vie huomiota pois tapausten toistuvuudesta. Tulokset tarjoavat yhden selityksen sille, miksi monet ongelmalliset vuorovaikutusilmiöt voivat jatkua ilman että niihin puututaan ja että niiden vakavuus ymmärretään.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: keskusteluanalyysi
  topic: keywords
subject: ongelmalliset vuorovaikutustilanteet
  topic: keywords
subject: referointi
  topic: keywords
subject: tapauskertomukset
  topic: keywords
subject: tendenssikertomukset
  topic: keywords
creator: Melisa Stevanovic
creator: Henri Nevalainen
creator: Minna Leinonen
creator: Annika Valtonen
creator: Elina Weiste
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-06-17
publication date: 2024-06-17
starting page: 22
ending page: 43
doi: 10.23997/pk.146486

Tieteen rajat ja olemus: Kansalaisten tiedekeskustelut Suomi24-keskustelupalstalla
type: item
description: Tässä tutkimuksessa tarkastellaan suomalaisten keskustelua tieteestä Suomi24-keskustelupalstalla ja siten avataan kansalaisten yleistä näkemystä tieteestä. Tutkimuskysymykseni on: Mitä keskustelut kertovat kansalaisten tiedenäkemyksestä ja sen merkityksestä yhteiskunnassa? Tutkimusmenetelmänä on korpusavusteinen diskurssintutkimus ja tilastollisena menetelmänä kollokaatioanalyysi. Aineistona on osakorpus, joka on kerätty Suomi24-korpuksen keskusteluista vuosilta 2001–2017 ja jossa on hakusanana ollut yhdistämätön tiede-perussana ja yhdyssanat, joiden edusosa on tiede. Tulokset osoittavat, että tieteeseen liittyy neljä diskurssivihjettä: 1) tiede, yhteiskunta, tieteenalat ja uskomusjärjestelmät, 2) tiede on tekemistä, 3) tiede on selittämistä sekä 4) oikeaa ja objektiivista tiedettä. Tutkimustulokset ovat linjassa aiempien tutkimustulosten kanssa, mutta tuottavat myös uutta tietoa siitä, miten kansalaiset tieteestä keskustelevat. Toimituksen huomio: Sähköiseen versioon korjattu kollokaattien merkintätätavat
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: diskurssiprosodia
  topic: keywords
subject: kollokaatio
  topic: keywords
subject: korpusavusteinen diskurssintutkimus
  topic: keywords
subject: tiede
  topic: keywords
subject: verkkokeskustelu
  topic: keywords
creator: Johanna Kalja-Voima
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-06-17
publication date: 2024-06-17
starting page: 4
ending page: 21
doi: 10.23997/pk.146485

Pääkirjoitus: Hallituksen tohtoripilottihankkeen vaikutukset tiedejulkaisemiseen
type: item
subject: Esipuheet
  topic: section
creator: Mari Honko
creator: Laura Kanto
creator: Antti Saloranta
creator: Mari Wiklund
rights: Copyright (c) 2024
date: 2024-06-17
publication date: 2024-06-17
starting page: 1
ending page: 3

Erratum
type: item
subject: Muu
  topic: section
creator: Joonas Vakkilainen
creator: Michael O'Dell
rights: Copyright (c) 2024
date: 2023-12-31
publication date: 2023-12-31
starting page: 223
ending page: 224

Toisen kielen käyttäjä oppimistaan ohjaamassa - projektina suomen kielen oppiminen kokkaus- ja kaupunkiviljelytoiminnassa
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan pitkittäisesti multimodaalista keskustelunanalyysiä hyödyntäen suomen kielen oppimista aikuisille maahanmuuttajille suunnatun kokkaus- ja viljelyhankkeen vuorovaikutustilanteissa. Analyysin kohteena on suomea toisena kielenään käyttävän fokusosallistujan ohjaama oppimisprojekti 15 kuukauden aikana. Tutkimus osoittaa, että kielenkäyttö ja oppiminen nivoutuvat tiiviisti kokkaus- ja viljelytoimintaan ja oppimisen hetket nousevat toisen kielen käyttäjän aloitteesta. Pitkittäinen näkökulma valottaa oppimisen vaiheita ja näyttää, miten oppimisprojektissa vaihtelevat selkeät ja hienovaraisemmat oppimishetket. Ajan kuluessa fokusosallistujan oppimiskeinot monipuolistuvat ja kielellinen käyttörepertuaari laajenee. Fokusosallistujan toiminnassa näkyy kehittyvä vuorovaikutuskompetenssi, sillä ilmaisu täsmällistyy ja kielenkäyttö itsenäistyy. Tutkimus täydentää aikaisempaa keskustelunanalyyttistä tutkimusta näyttämällä, miten kielen oppiminen tapahtuu pitkittäisesti osana käytännöllistä vapaa-ajan toimintaa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: arkivuorovaikutus
  topic: keywords
subject: keskusteluanalyysi
  topic: keywords
subject: multimodaalisuus
  topic: keywords
subject: suomi toisena kielenä
  topic: keywords
subject: toisen kielen oppiminen
  topic: keywords
creator: Anna-Kaisa Jokipohja
rights: Copyright (c) 2024
date: 2023-12-31
publication date: 2023-12-31
starting page: 195
ending page: 222
doi: 10.23997/pk.144390

Arvioinnin epävarmuus ja sen vaikutukset arvioinnin laatuun suomen kielen puhumisen taidon testiarvioinnissa
type: item
description: Tutkimuksessa tarkastellaan koulutettujen kielitaidon arvioijien arviointivarmuutta ja sen vaikutusta arvioinnin laatuun aikuisten suomenoppijoiden puhumisen taidon testiarvioinnissa. Aineisto koostuu 12 059 tehtäväkohtaisesta puhumisen taitotasoarviosta ja arvioinnin aikana tehdyistä muistiinpanoista sekä kyselytiedosta. Analyysimetodeina käytetään laadullista sisällönanalyysia ja sisällön erittelyä sekä tilastollisia menetelmiä. Tulosten perusteella arvioijat olivat pääsääntöisesti varmoja antamistaan puhumisen taitotasoarvioista mutta jäivät silti ainakin satunnaisesti epävarmaksi arvioistaan. Kun epävarmuutta esiintyi, se kohdistui tyypillisesti tietyn suorittajan tehtäväkokonaisuudessa vain yhteen tehtäväkohtaiseen arvioon. Arvioijat nimesivät epävarmuudelle useita syitä. Arviointikokemuksen pituus vuosina ei ollut yhteydessä arviointivarmuuteen. Epävarmuuden määrä vaihteli arvioinnin eri vaiheissa siten, että epävarmuus oli suurinta arvioinnin alussa ja lisääntyi myös toisen arvioijan aiemmin arvioitujen suoritusten saapuessa kaksoisarviointiin. Epävarmuuden kohdentuminen oli pitkälti yksilöllistä, sillä kaksoisarvioiduissa suorituksissa arvioijien epävarmuus kohdistui pääosin eri puhujien suorituksiin. Koettu epävarmuus ei vaikuttanut arvioinnin laatuun eli sen johdonmukaisuuteen tai ankaruuteen/lempeyteen. Arvioinnin laatutekijöistä ja riittävästä arviointivarmuudesta huolehtiminen on kuitenkin tärkeää, jotta epävarmuus ei kuormita arvioijia liikaa ja jotta arvioinnin luotettavuus säilyy.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: epävarmuus
  topic: keywords
subject: kielitaidon arviointi
  topic: keywords
subject: kielitesti
  topic: keywords
subject: puhuminen
  topic: keywords
creator: Mari Honko
creator: Reeta Neittaanmäki
rights: Copyright (c) 2024
date: 2023-12-31
publication date: 2023-12-31
starting page: 171
ending page: 194
doi: 10.23997/pk.144389

Erilaisten interventioiden vaikutus nopeaan sarjalliseen nimeämiseen (RAN): systemaattinen kirjallisuuskatsaus ja meta-analyysi
type: item
description: Tämän tutkimuksen tavoitteena oli systemaattisen kirjallisuuskatsauksen ja meta-analyysin avulla selvittää, millaiset interventiot parantavat nopean sarjallisen nimeämisen (RAN) taitoa lapsilla ja nuorilla. Kuudessa tietokannassa tehdyn systemaattisen tietohaun sekä manuaalisen täydentävän haun tuloksena katsaukseen sisällytettiin 20 satunnaistettua tai kvasikokeellista interventiotutkimusta, joissa nopeaa sarjallista nimeämistä oli mitattu ennen interventiota ja sen jälkeen. Niissä 11 tutkimuksessa, joissa intervention efektikoko oli keskisuuri tai suurempi, harjoiteltiin esimerkiksi sarjallista nimeämistä, lukemista, fonologisia taitoja, primitiivirefleksejä vähentävää liikeharjoittelua sekä ajallisesti vaihtuvien visuaalisten ärsykkeiden tunnistamista. RAN-taitoa harjaannuttavaa interventiotutkimusta on tehty verrattain vähän, mutta saatu näyttö osoittaa, että nopea sarjallinen nimeäminen ei ole ihmisen pysyvä ominaisuus vaan kehitettävissä oleva taito. Toinen tärkeä havainto oli, että RAN-taitoon voidaan vaikuttaa hyvin erilaisilla menetelmillä. Tarvitaan jatkotutkimusta siitä, millaiset interventiot tai niiden yhdistelmät kehittävät RAN-taitoa kaikkein parhaiten.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: interventio
  topic: keywords
subject: lapset
  topic: keywords
subject: meta-analyysi
  topic: keywords
subject: nopea sarjallinen nimeäminen
  topic: keywords
subject: RAN
  topic: keywords
subject: systemaattinen kirjallisuuskatsaus
  topic: keywords
creator: Jonne Posti
creator: Samuli Koponen
creator: Jarkko Hautala
creator: Riikka Heikkilä
creator: Jukka Mäkisalo
rights: Copyright (c) 2024
date: 2023-12-31
publication date: 2023-12-31
starting page: 147
ending page: 170
doi: 10.23997/pk.144388

Hetkinen, mitä tällä tehdään? Hetkinen-sana vuorovaikutuksen jäsentäjänä
type: item
description: Artikkeli käsittelee hetkinen-sanan käyttöä suomenkielisissä puhutuissa arkikeskusteluissa. Artikkelissa selvitetään, millaisissa sanaluokkarooleissa hetkinen toimii sekä millaisten keskustelun toimintojen osana sanaa käytetään ja mikä sanan funktio näissä toiminnoissa on. Aineisto on poimittu suomenkielisiä arkikeskusteluja sisältävästä Arkisyn-korpuksesta ja se kattaa 37 hetkinen-sanan esiintymää, joita analysoitiin esiintymiskontekstissaan keskustelunanalyyttisellä menetelmällä. Tutkimuksessa selvisi, että hetkinen jäsentyy arkikeskusteluissa tyypillisimmin partikkeliksi substantiivin sijaan. hetkinen-sanan toiminnallisiksi konteksteiksi havaittiin sanahaut, kysymykset, oivallukset, itsekorjaukset ja monitoimintaa jäsentävät lykkäykset, ja hetkinen-sanan eri käyttöjä yhdistäväksi funktioksi tunnistettiin toiminnan keskeyttäminen. Lisäksi tutkimus antaa viitteitä siitä, että hetkinen sanalla on myös joissain toiminnallisissa konteksteissa huomiota etsivä funktio ja toisaalta puhujan kognitiivista muutosta osoittava funktio.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: aika
  topic: keywords
subject: arkikeskustelu
  topic: keywords
subject: partikkeli
  topic: keywords
subject: vuorovaikutuslingvistiikka
  topic: keywords
creator: Krista Teeri-Niknammoghadam
creator: Maija Surakka
rights: Copyright (c) 2024
date: 2023-12-30
publication date: 2023-12-30
starting page: 131
ending page: 146
doi: 10.23997/pk.142774

Suomea äidinkielenään puhuvien viranomaisten ja maallikoiden käsitykset valheen paljastavista merkeistä
type: item
description: Kansainvälisen stereotyyppisen mielikuvan mukaan valheen voi tunnistaa katseen välttelystä, hermostuneisuudesta ja kehon liikkeistä. Ihmiset uskovat tunnistavansa valheen erityisesti nonverbaaleista merkeistä, vaikka verbaalisten merkkien on todettu olevan luotettavampia valheentunnistuksessa. Viranomaistahoilla on myös todettu olevan stereotyyppisiä uskomuksia valheen merkeistä. Uskomuksissa on kuitenkin havaittu kulttuurisia variaatioita. Tutkimuksessa selvitettiin mistä verbaaleista ja nonverbaaleista merkeistä suomalaiset viranomaiset ja maallikot uskovat tunnistavansa valheen. Lisäksi selvitettiin mistä suomalaiset uskovat jäävänsä itse kiinni valehdellessaan ja miten nämä uskomukset vertautuvat kansainvälisiin tutkimustuloksiin. Verkkokyselylomakkeelle kerättiin vastauksia suomea äidinkielenään puhuvilta poliiseilta, hätäkeskuspäivystäjiltä ja maallikoilta (N = 154). Suomalaiset uskoivat kansainvälisen stereotypian mukaisesti tunnistavansa valheen katseen välttelystä ja hermostuneisuudesta. Myös puheen ristiriitaisuuksien, korjailujen ja välttelevyyden uskottiin olevan merkkejä valehtelusta. Viranomaiset uskoivat maallikoiden tapaan tunnistavansa valheen katseen välttelystä, ja aiempi tietämys valheentunnistamisesta ei vaikuttanut uskomuksiin. Suomalaisilla viranomaisilla oli samantapaisia ja virheellisiä uskomuksia valheen paljastavista merkeistä kuin maallikoilla. Suomalaisten käsitykset eivät juurikaan poikkea kansainvälisistä stereotypioista.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: epäuskottavuus
  topic: keywords
subject: kyselytutkimus
  topic: keywords
subject: uskomukset
  topic: keywords
subject: valehtelu
  topic: keywords
subject: valheentunnistus
  topic: keywords
creator: Anne Väisänen
rights: Copyright (c) 2024
date: 2023-12-30
publication date: 2023-12-30
starting page: 111
ending page: 130
doi: 10.23997/pk.142771

Firma vai yritys? Vierassanojen ja omaperäisten sanojen objektiivinen ja subjektiivinen frekvenssi selkokielessä
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan selkoteksteistä poimittujen vierassanojen (N = 50) ja niiden omaperäisten vastinesanojen (N = 50) objektiivista ja subjektiivista frekvenssiä. Objektiivista frekvenssiä tutkittiin vertailemalla sanojen esiintymistaajuutta selko- ja yleiskielisiä mediatekstejä sisältävissä korpuksissa. Subjektiivista frekvenssiä tutkittiin kyselyllä, jolla selvitettiin, kuinka usein kieliasiantuntijat (N = 25) kohtasivat sanoja ja mitä sanoja he käyttivät yleensä itse. Tutkimusaineiston omaperäiset sanat olivat korpusaineistoissa harvinaisempia kuin vierassanat, mutta omaperäisiä sanoja esiintyi selkokielessä enemmän kuin yleiskielessä. Yksittäisten sanojen esiintymistaajuudessa oli huomattavia eroja, jotka selittyivät esimerkiksi korpusaineistojen ja kielimuotojen eroilla. Kohtaamistaajuudeltaan yleisimpiä olivat objektiiviselta frekvenssiltään yleiset sanat, jotka esiintyivät monissa eri konteksteissa. Kohtaamistaajuus ja objektiivinen frekvenssi olivat samansuuntaisia etenkin yleisemmissä sanoissa, kun taas objektiiviselta frekvenssiltään harvinaiset sanat olivat kohtaamistaajuudeltaan monenlaisia. Tutkimusaineiston lyhyimmät sanat olivat objektiiviselta frekvenssiltään ja kohtaamistaajuudeltaan yleisimpiä. Kieliasiantuntijat suosivat omassa kielenkäytössään tutkimusaineiston sanaparien lyhyempiä sanoja ja vierassanoja. Esiintymistaajuus ei riitä ainoaksi sanojen yleisyyden arviointikriteeriksi selkokielessä. Yleisyyttä voitaisiinkin arvioida myös kohtaamistaajuudella ja käytöllä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: korpuslingvistiikka
  topic: keywords
subject: objektiivinen frekvenssi
  topic: keywords
subject: selkokieli
  topic: keywords
subject: subjektiivinen frekvenssi
  topic: keywords
subject: verkkolomakekysely
  topic: keywords
creator: Idastiina Valtasalmi
rights: Copyright (c) 2023
date: 2023-09-18
publication date: 2023-09-18
starting page: 89
ending page: 110
doi: 10.23997/pk.136869

Aikuisten suomen kielen ja luku- ja kirjoitustaidon opiskelijoiden osallistumisen keinojen kehittyminen luokkahuonevuorovaikutuksessa
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastelen multimodaalisen keskustelunanalyysin keinoin aikuisten luku- ja kirjoitustaitoon tukea tarvitsevien suomenopiskelijoiden osallistumisen keinojen kehittymistä luokkahuonevuorovaikutuksessa kahdeksan kuukauden aikana. Aluksi kartoitan kolmen fokusopiskelijan osallistumiskeinojen kokonaiskuvan kahdessa eri aikapisteessä. Videoaineistosta hahmottuu kaksi erilaista oppijaprofiilia: aktivoituja ja alkujaankin aktiivinen osallistuja. Tämän jälkeen tarkennan analyysin näiden oppijaprofiilien edustajien kirjoitusaktiviteetteihin liittyvien avunpyyntöjen kehittymisen tarkasteluun. Näytän, että avun pyytäminen opettajalta muotoutuu ajan mittaan aktivoitujalla rutiininomaiseksi osallistumisen keinoksi luokkahuonevuorovaikutuksessa. Jo alkujaan aktiivinen osallistuja kehittyy etenkin kyvyssään toimia ymmärrettävästi avunpyyntösekvenssin edetessä. Tulosten pohjalta esitän, että toisen kielen oppimista koskevassa pitkittäistutkimuksessa on tarkoituksenmukaista käyttää analyyttisena yksikkönä sekvenssiä yksittäisten kielellisten ilmausten, vuorojen tai sosiaalisten toimintojen lisäksi. Multimodaalisen analyysin vahvuus vuorovaikutuskompetenssin kehittymisen tarkastelussa on, että se huomioi myös kehollisten keinojen ja tilanteiden sekventiaalisen etenemisen kokonaisvaltaisemmin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: aikuiset toisen kielen ja luku- ja kirjoitustaidon opiskelijat
  topic: keywords
subject: avunpyynnöt
  topic: keywords
subject: multimodaalinen keskusteluanalyysi
  topic: keywords
subject: suomi toisena kielenä
  topic: keywords
subject: vuorovaikutuskompetenssin kehittyminen
  topic: keywords
creator: Laura Eilola
rights: Copyright (c) 2023
date: 2023-09-18
publication date: 2023-09-18
starting page: 63
ending page: 88
doi: 10.23997/pk.136863