Poliittinen talous (ISSN 2341-7862) julkaisee talouden instituutioiden, talouspolitiikan, talousdiskurssien ja taloustieteen poliittisia analyyseja sekä toimii poliittisen talouden tutkimuksen ja opetuksen edistämisen suomalaisena keskustelufoorumina. Lehteä julkaisee Poliittisen talouden tutkimuksen seura ry.
Poliittisen talouden tutkimuksen seura ry
Kriittisiä huomioita julkisen hallinnan uudistusten ja tasa-arvopolitiikan kytköksistä
Copyright (c) 2025 Matti Pihlajamaa https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Selkeyttä ideatutkimuksen monimutkaiseen maailmaan
Copyright (c) 2025 Sampo Varjonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Eläkejärjestelmissä on kyse valtavien rahavirtojen ohjaamisesta työssäkäyviltä pääomamarkkinoille ja eläkeläisille. Tässä puheenvuorossa esittelen rahoitustavoista käytyä viimeaikaista kansainvälistä keskustelua ja pohdin argumentteja rahoitustapojen riskeistä. Rahastoivassa järjestelmässä eläkkeet rahoitetaan pääomamarkkinoiden kautta, kun jakojärjestelmässä eläkeläisille jaetaan suoraan osa palkkasummasta. Kumpikaan rahoitustapa ei ole immuuni väestörakenteen ikääntymiselle, mutta rahastoinnin tuotto on ollut korkeampaa. Maahanmuutolla voidaan vahvistaa jakojärjestelmän rahoitusta, kun taas rahastoinnissa varallisuuseriä voidaan ostaa ulkomailta. Blokkiutuvassa ja ilmastonmuutoksen paineistamassa maailmassa rahastointiin liittyy uudenlaisia riskejä, kun taas jakojärjestelmää uhkaa etenkin työmarkkinoiden kehitys. Euroopan komissio haluaa edistää rahastoitua lisäeläketurvaa mutta sen lisääntyminen Euroopassa edellyttäisi verokannusteita, vahvaa ohjausta tai pakollista lisäeläkesäästämistä. Molempiin rahoitustapoihin kohdistuvat paineet tulevat kasvamaan tulevaisuudessa. On oletettavaa, että erot rahoitustavoissa Euroopan maiden välillä tulevat säilymään.
Katsausartikkelit ja keskustelupuheenvuorot
Copyright (c) 2025 Niko Väänänen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ympäristöpolitiikka hiipivien sosio-ekologisten kriisien aikakaudella
Hiipivät sosio-ekologiset kriisit haastavat nykyisen ympäristöpolitiikan, joka olettaa kriisien olevan harvinaisia ja tilapäisiä murroksia, joista selvitään perinteisellä kriisinhallinnalla. Hiipivien sosio-ekologisten kriisien aikakausi asettaa ympäristöpolitiikalle ja kriisinhallinnalle laadultaan ja mittaluokaltaan ennennäkemättömiä haasteita. Mitä tahansa ympäristön- ja kriisinhallinnassa tehdäänkään tulevina vuosikymmeninä, se tullaan tekemään tilanteessa, jossa ollaan vielä toipumassa viimeisimmästä kriisistä ja selviytymässä meneillään olevasta kriisistä. Tässä keskustelupuheenvuorossa tarkastellaan kriittisesti nykyistä ympäristöpolitiikkaa ja kriisinhallintaa suhteessa hiipiviin kriiseihin. Kritiikin pohjalta hahmotellaan uutta kiireellistä ja kauaskantoista ympäristön- ja kriisinhallinnan lähestymistapaa, ”laivan korjausta myrskyn silmässä”, joka ottaa todesta hiipivien ympäristökriisien akuutit haasteet ja vastaa niihin strategisesti. Lopuksi puheenvuoro tiivistää hiipivien ympäristökriisien aikakauden merkityksen yksilölle kymmeneen heuristiikkaan, jotka voivat avata ovia onnelliseen elämään murrosten keskellä.
Copyright (c) 2025 Janne I. Hukkinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vihreän rahoituksen tutkimus poliittisessa taloudessa ja kestävyyssiirtymän suunnittelu
Tässä katsausartikkelissa tarkastellaan tuoretta poliittisen talouden tutkimusta vihreästä rahoituksesta. Tavoitteena on valottaa tutkimuksen tilaa ja ekologiseen kestävyyssiirtymään liittyviä rahoituksen dynamiikkoja ja rakenteita sekä pohtia tällaisen tutkimuksen merkitystä käytännön siirtymäpolitiikalle. Katsaus tuoreeseen tutkimukseen osoittaa, että poliittisen talouden piirissä tehtävä vihreän rahoituksen tutkimus on elinvoimainen ja laajeneva ala, joka käsittelee ilmiötä yksityiskohtaisesti ja etsii jatkuvasti uusia käsitteellisiä välineitä sekä näkökulmia kestävyyssiirtymän rahoittamiseen. Kun tutkimusta peilataan yrityksiin edistää ja suunnitella kestävyyssiirtymää Suomessa, käy ilmi, että hedelmällinen vuoropuhelu käytännön siirtymäpolitiikan ja tutkimuksen välillä on mahdollista. Myös suomalaiselle poliittisen talouden tutkimukselle vihreän rahoituksen eri teemoista on tilausta sekä kansallisesti että kansainvälisesti.
Copyright (c) 2025 Jussi Ahokas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Poliittinen talous – mitä se on ja missä kulkevat tutkimusalan rajat?
Copyright (c) 2025 Konsta Kotilainen, Markus Ojala https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mistä on kysymys: taloustieteen politiikasta
Tässä keskustelupuheenvuorossa vastataan Rikastettu demokratia — politiikka talous tieteen puristuksessa -kirjan (2024) Poliittinen talous -lehdessä julkaistuihin kirja-arvioihin. Kirja keskittyy taloustieteen valtavirtaan, uusklassiseen taloustieteeseen, ja osoittaa, kuinka juuri tämän näkökannat ohjaavat poliittista päätöksentekoa. Muihin koulukuntiin ei keskitytä, sillä ne eivät määritä poliittista päätöksentekoa. Vaikka taloustiede ensisijaisesti tutkii kapitalistista yhteiskuntajärjestelmää, kirjassa pohditaan myös sen mahdollisuuksia laajentua sosialismin suuntaan. Tämän syvempi tarkastelu vaatisi kuitenkin radikaaleja uudistuksia. Kirjassa keskitytään teoriaan, taloustieteen ja muiden ajattelutapojen perusteisiin sekä niiden merkitykseen poliittiselle päätöksenteolle. Se ei pyri väheksymään käytäntöjen tai kontingenttien historiallisten tekijöiden merkitystä vaan korostamaan teoreettisten ajatusten merkitystä taloutta koskevien ajatustapojen kehityksessä.
Copyright (c) 2025 Petri Räsänen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Suurten yhdysvaltalaisten ja kiinalaisten teknologiayritysten valta on noussut polttavaksi yhteiskunnalliseksi kysymykseksi samalla, kun Euroopan unioni (EU) on kivunnut globaaliksi edelläkävijäksi teknologia-alan sääntelyssä. Unionin sääntely ja merkittävyys markkina-alueena sekä sen sääntöjen globaali voima ovat kasvattaneet suurten teknologiayritysten kiinnostusta ohjata EU-päätöksentekoa. Tämä artikkeli esittää, että näissä vaikuttamisyrityksissä on ollut kyse näkyvyyden määrällisen kasvun lisäksi merkittävästä laadullisesta muutoksesta, joka kytkeytyy suurten teknologiayritysten merkittäviin valtaresursseihin keskeisten digitaalisten infrastruktuurien ja niihin liittyvien monimutkaisten teknologioiden hallitsijoina. Näiden muutosten siivittämän lobbauksen tehokkuutta on hillinnyt amerikkalaisten digijättien Euroopassa kohtaama uudenlainen kriittisyys ja sen ruokkima digitaalisen suvereniteetin agenda. Ne kehittyivät Brysselissä etenkin vuoden 2018 Cambridge Analytica -skandaalin jälkimainingeissa. Alustakapitalismin puitteissa tapahtuvan lobbauksen ymmärtäminen on välttämätöntä, jotta on mahdollista hahmottaa yhtiövallan 2020-luvun muotoja ja niiden aiheuttamia haasteita EU:lle ja globaalisti. Tutkimustulokset perustuvat 21 haastatteluun EU:n teknologiapolitiikassa aktiivisesti toimivien EU:n toimielimien edustajien eli poliitikkojen, avustajien ja virkamiesten kanssa. Heitä haastateltiin teknologiapolitiikan kehityksestä ja lobbauksesta liittyen erityisesti komission digimarkkinasäädöksen ja digipalvelusäädökseen.
Copyright (c) 2025 Ylönen Matti, Laura Nordström https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Suomessa ulkomaisten teknologiayritysten datakeskusinvestoinnit herättävät keskustelua erityisesti niiden taloudellisista vaikutuksista ja sähkönkulutuksesta. Tämä keskustelupuheenvuoro esittää, että datakeskuksilla on myös ulko- ja turvallisuuspoliittisia ulottuvuuksia, jotka voivat vaikuttaa siihen, kuinka kannattavia hankkeet ovat Suomelle. Datakeskusten vaikutukset paikallistalouteen ovat myönteisimmillään, kun keskuksilla tuotetaan paikallisesti esimerkiksi korkean lisäarvon finanssi- ja digipalveluita. Jos raakalaskennan jalostaminen korkeamman lisäarvon palveluiksi tapahtuu yksinomaan ulkomailla, toiminta muistuttaa sähkön vientiä. Suuret datakeskushankkeet vaikuttavat Suomen asemaan kansainvälisten keskinäisriippuvuuksien verkostoissa. Jos Pohjoismaista muodostuu Euroopan ”serverihuone”, johon ulkomaiset yritykset ja julkisen sektorin organisaatiot sijoittavat keskeisiä datavarantojaan ja palveluitaan, alueen turvallisuustilanne noussee useampien valtioiden strategiseksi intressiksi. Datakeskusten ulkomaalaisomistus kuitenkin aiheuttaa huolta ”digitaalisesta suvereniteetista”. Lähettävä valtio voisi yrittää aseellistaa datakeskuksia vakoilun ja voimankäytön välineeksi. Monikansallisten teknologiayritysten kaupallinen intressi on neuvotella ratkaisuista, joilla suvereniteettihuoliin vastataan. Suuret datakeskusinvestoinnit voivat kasvattaa valtion neuvotteluvoimaa suhteessa teknologiayrityksiin, koska ne tekevät yrityksistä aiempaa riippuvaisempia alueellisista vallankäyttäjistä. Datakeskushankkeet ovat paitsi kaupallisia myös poliittisia päätöksiä. Politiikkatoimin voidaan vaikuttaa siihen, minkälaisia datakeskushankkeista muotoutuu.
Copyright (c) 2025 Vili Lehdonvirta https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2025 Teppo Eskelinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2025 Anna-Maria Murtola https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2025 Elisabeth Wide https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Miten taloustiedettä kannattaisi kritisoida?
Copyright (c) 2025 Anita Välikangas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Suomen taloudellisen kehityksen modernisaatioteoreettisesta tulkinnasta
Tässä keskustelupuheenvuorossa kommentoidaan Visa Heinonen ja Mika Pantzar Poliittinen talous -lehden numerossa 12:2 julkaistua modernisaatioteoreettista tulkintaa Suomen taloudellisesta kehityksestä. Kirjoittajat perustavat tulkintansa Walt Rostowin modernisaatioteoriaan. Rostowin teoria muistuttaa Marxin Pääomassa esittämää kapitalismiteoriaa, mutta kääntää sen länsimaista kapitalismia ihannoivaksi esitykseksi. Rostowin käsitys taloudellisen kehityksen kulusta poikkeaa Marxista ennen kaikkea siinä, mikä erottaa traditionaalisen ja modernin. Rostow korostaa teknologiaa, Marx Adam Smithiin nojautuen markkinoita. Suomen taloudellinen kehitys on palautettavissa melko tarkkaan Marxin ”modernisaatioteoriaan”. Heinosen ja Pantzarin tulkinta puolestaan jää kovin epämääräiseksi, koska heiltä jää määrittelemättä modernisaation keskeiset käsitteet, traditionaalinen ja moderni. Edelleen ongelmallinen on heidän tulkintansa, että suomalaisen yhteiskunnan hyvien instituutioiden synnyn taustalla olisivat olleet johtavien eliittien hyvä tahto ja oikeudenmukaisuuden taju. Läntisten yhteiskuntien demokraattiset instituutiot ja taloudellinen tasa-arvo ovat syntyneet poliittisen taistelun kautta, jossa valtaa pitävät eliitit ovat aina vastustaneet niihin tähtääviä uudistuksia, ja ovat vasta joko sisä- tai ulkopoliittisen pakon edessä suostuneet niihin.
Copyright (c) 2025 Olli Poropudas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Taloustieteen ja kapitalismin ongelmista ja niiden ylittämisestä
Copyright (c) 2025 Aatu Puhakka https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bryssel-efekti Trumpin ja Muskin aikakaudella
Anu Bradfordin kehittämä teoria Bryssel-efektistä löi 2020-luvun vaihteessa voimalla läpi sekä akatemiassa että eurooppalaisen politiikan kentillä. Tämän tutkimustani yhteen vetävän ja edelleen jalostavan keskustelunavauksen avainargumentti on, että teoria Bryssel-efektistä kaipaa päivitystä säilyttääkseen selitysvoimansa 2020-luvun loppupuolen maailmanpolitiikassa. Esitän, että Bryssel-efektin kaksiosainen mekanismi vaatii tuekseen aiempaa yhtenäisemmän määritelmän. Globaalin poliittisen talouden tutkimuksen keskustelut rakenteellisesta vallasta tarjoavat erityisen hyviä mahdollisuuksia tällaiseen uudelleenmäärittelyyn. Kun vallan käsite nostetaan Bryssel-efektin ytimeen, avautuu tärkeitä mahdollisuuksia efektin vastavoimien tarkasteluun. Tällaisiin vastavoimiin lukeutuvat monikansallisten yritysten, niiden johtajien (kuten Elon Muskin) sekä kolmansien maiden pyrkimykset kontrolloida Bryssel-efektiä tai sysätä se raiteiltaan.
Copyright (c) 2025 Matti Ylönen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Moninaisuutta taloustieteeseen, mutta millaista ja minkä vuoksi?
Copyright (c) 2025 Teemu Lari https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Globaalin poliittisen talouden tutkimuksen kirjo kasvaa
Copyright (c) 2024 Laura Nordström, Matti Ylönen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Valtiokeskeisen makrotalouden hallinnan lupaukset, rajoitteet ja vaihtoehdot:
Copyright (c) 2024 Konsta Kotilainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Moderni eli nykyaika ja sen synty sekä erityispiirteet ovat kiinnostaneet yhteiskuntatieteilijöitä ja historian tutkijoita pitkään. Erityisesti kiinnostuksen kohteena on ollut nykyaikaistuminen prosessina. Nykyaikaistumisen on tulkittu tarkoittavan ainakin seuraavia asioita: teollistumista, taloudellista kasvua, kaupungistumista, koulutustason nousua, joukkoviestintää, maallistumista, yhteiskunnallista rakennemuutosta, sosiaalista liikkuvuutta, hallintaa, järjestystä, valvontaa, rationaalisuutta, tehokkuutta, suunnittelua ja tieteellisen tutkimuksen hyödyntämistä yhteiskunnallisessa suunnittelussa sekä päätöksenteossa. Tässä katsausartikkelissa korostetaan instituutioiden ja kulttuuristen orientaatioiden keskinäistä ja usein eri tahtista dynamiikkaa. Muutokset yhteiskunnassa eivät tapahdu ilman toimijoita ja heidän intressejään. Katsaus tulkitsee toimijoiksi myös tekstit ja teoriat. Lisäksi se esittää talouskehityksestä evolutionaarisen tulkinnan, joka korostaa yhteiskunnan ja talouden organisoitumista enemmän yhteistyön kuin kilpailun kautta. Katsausartikkeli valaisee erityisesti Suomen yhteiskunnallista muutosta keskeisimpien modernisaatiotulkintojen kautta ja käsittelee modernisaatioteoriaa koskevaa tieteellistä keskustelua.
Copyright (c) 2024 Visa Heinonen, Mika Pantzar https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vapaasatamat ylikansallisen vallankäytön välineenä:
Vapaasatamat ovat maailmanlaajuisesti yhä yleisempi järjestely tavoitella talouskasvua. Vapaasatamien hyödyllisyydestä ollaan tutkimuskirjallisuudessa ja päätöksenteon tasolla verrattain yksimielisiä huolimatta siitä, että kokeilujen lopputulokset harvoin täyttävät niille asetettuja tavoitteita. Vapaasatamia koskevassa talous- ja kauppatieteellisessä kir jallisuudessa poliittisuuden näkökulma on jäänyt paitsioon. Tämä artikkeli esittää, että vapaasatamia on syytä tutkia ennen kaikkea poliittisena ilmiönä. Tähän pyrkien artikkeli esittelee poliittisen talouden typologian vapaasatamille. Typologia tuo yhteen vapaasatamia ja niiden erilaisia muotoja koskevan relevantin tutkimuksen koostaen erilliset tutkimushaarat yhdeksi kokonaisuudeksi. Artikkeli pyrkii edistämään vapaasatamien tarkastelua valtioiden suvereniteettia murtavana ja ohittavana poliittisen vallankäytön välineenä. Vapaasatamien poliittisen talouden typologian kautta vapaasatamat näyttäytyvät laajana monikansallisten yritysten ja maailman superrikkaiden vallankäytön työkaluna. Tämä haastaa näkemystä vapaasatamista epäpoliittisina taloudellisina järjestelyinä.
Copyright (c) 2024 Akseli Pitkämäki https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tehostamisen jälkiä ja tulevaisuutta luotaamassa
Copyright (c) 2024 Henri Koskinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vastuullisuuden politiikat: valtio, oikeudet ja dialogi kaivoskonflikteissa
Väitöskirjassani tutkin deliberatiivisen dialogin rajoja, sekä oikeuksien ja vastuiden jakoa valtion, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan välillä luonnonvarojen hallinnan ja kaivoskonfliktien kontekstissa. Globalisaation myötä perinteiset rajat näiden toimijoiden välillä ovat murtuneet ja muuttuneet, ja erilaisista intresseistä neuvotellaan moninaisilla paikallisilla ja globaaleilla foorumeilla. Näin ollen, on kiinnostavaa tutkia miten erilaisia intressikoalitioita ja hegemonioita rakennetaan, ylläpidetään ja kyseenalaistetaan. Teoreettisesti tutkimukseni sijoittuu organisaatiotutkimuksen alalle hyödyntäen politiikan tutkimuksen ja poliittisen ekologian käsitteitä. Tutkimus selvittää miten erilaiset historialliset ja poliittiset tekijät vaikuttavat rakentuviin hallinnan muotoihin, miten yksityinen sääntely korvaa tai lomittuu osaksi julkisen vallan käyttöä, ja millaisia mahdollisuuksia ja haasteita nämä uudet hallinnan muodot tuottavat. Lisäksi tutkimukseni tarkastelee kriittisesti deliberatiivisen dialogin mahdollisuuksia johtamisen ja organisaatiotutkimuksen alalla painottaen tasa-arvoisen osallistumisen tärkeyttä sekä erimielisyyksien, ristiriitojen ja konfliktien mahdollistamista näissä prosesseissa. Väitöskirjan tulokset tuovat uutta tietoa yritysten ja yhteiskunnan välisistä suhteista, ja erityisesti siitä miten julkinen valta tuottaa yritysvastuuta ja vastuullisia yrityksiä.
Copyright (c) 2024 Johanna Järvelä https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Finanssipoliittisen sopeuttamisen paine tulee tekemään investointiasteen kasvattamisen lähes mahdottomaksi
Copyright (c) 2024 Antti Alaja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Asiantuntijoiden valta EU:ssa ja eurokriisissä
Copyright (c) 2024 Laura Nordström https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Luova kestävyyssiirtymä vaatii leikkausten sijaan valtion toimintatapojen uudistuksia
Copyright (c) 2024 Paavo Järvensivu https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Globaalin poliittisen talouden tutkimus on ajankohtaisempaa kuin koskaan
Copyright (c) 2024 Matti Ylönen, Laura Nordström https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Feministinen poliittinen talous, yhteiskunnallinen muutos ja globaali solidaarisuus
feministinen kansainvälinen poliittinen talous
Copyright (c) 2024 Emma Lamberg, Shirin M. Rai https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kuinka kaikki muuttui kaikessa hiljaisuudessa
Copyright (c) 2024 Aleksi Okkonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kullattu digitaalinen aikakausi ja kansainvälisen verokilpailun käänne
Keskustelupuheenvuorossa tarkastellaan kansainvälisen verotuksen muutoksia ja niiden vaikutuksia erityisesti viime vuosikymmenten aikana. Verotuksen progressiivisuuden kaventaminen 1980-luvulta alkaen on ollut yksi syy taloudellisen eriarvoisuuden globaalille kasvulle. Suurituloisimpien verotusta ovat keventäneet myös kansainvälisen verotuksen ongelmat, kun monikansalliset suuryritykset sekä kansainväliset sijoittajat ovat voineet välttää voitoistaan perittäviä veroja. Maailmankaupan kasvu ja digitaalisten suuryritysten nousu ovat kiihdyttäneet tällaista verovälttelyä. Viime vuosikymmeninä digijätit ovat kaapanneet määräävän markkina-aseman, mikä on tuonut niille valtaa niin markkinoilla kuin politiikan kabineteissa. Valtiot eivät ole aiemmin puuttuneet kansainväliseen verovälttelyn, sillä siihen ei ole ollut riittävää poliittista tahtoa. Viimeisen kymmenen vuoden aikana on kuitenkin nähty historiallinen käänne, kun kansainvälistä verovälttelyä ja haitallista verokilpailua on saatu kuriin talousjärjestö OECD:n johdolla. Tänä vuonna Suomessakin voimaan tuleva 15 prosentin globaali suuryritysten vähimmäisvero voi jopa puolittaa monikansallisten yritysten voitonsiirrosta aiheutuvat veromenetykset. Verokilpailun hiipuminen antaa kansallisvaltioille paremmat mahdollisuudet kehittää pääomien tuottojen verotusta progressiivisemmaksi.
Copyright (c) 2024 Lauri Finér https://creativecommons.org/licenses/by/4.0