Prologi (ISSN 2342-3684) Viestinnän ja vuorovaikutuksen tieteellinen yhdistys Prologos ry. julkaisee aikakauslehteä, joka on Julkaisufoorumi-luokituksen saanut tieteellinen journaali. Prologiin voi tarjota käsikirjoituksia suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Kirjoittajakutsu on aina avoin eli artikkeliehdotuksia voi lähettää ympäri vuoden. Aikakauslehti esittelee ihmisten välisen vuorovaikutuksen uusinta tutkimusta. Tutkimus voi kohdistua esimerkiksi vuorovaikutussuhteisiin, ryhmiin, tiimeihin ja yhteisöihin, johtamisviestintään, esiintymiseen ja julkiseen puhumiseen, vaikuttamiseen ja argumentointiin, poliittiseen viestintään, kulttuurienväliseen viestintään, teknologiavälitteiseen kanssakäymiseen tai vuorovaikutuksen ja hyvinvoinnin yhteyksiin. Tutkimuksen kohteena voivat olla myös vuorovaikutusosaamisen ja -koulutuksen kysymykset.
Tekijänoikeuksien osalta noudatetaan mahdollisimman avointa ja kaikille osapuolille hyödyllistä menettelytapaa. Julkaisemisessa noudatetaan soveltuvin osin Suomen tiedekustantajien liitto ry:n laatimia ohjeita ja periaatteita (http://www.tiedekustantajat.fi/sopimukset.html). Aikakauslehdessä julkaistujen kirjoitusten tekijänoikeudet ovat sekä kirjoittajalla että Prologos ry:llä. Tämä tarkoittaa sitä, että sekä kirjoittaja että Prologos ry turvaavat näin toimintavapautensa Prologissa julkaistujen käsikirjoitusten osalta. Lehdessä julkaistut kirjoitukset on lisensoitu CC BY-NC-SA 4.0 -lisenssillä. Tekijänoikeus säilyy kirjoittajalla siten, että sen alkuperäinen julkaisuoikeus on lehdellä sekä sähköisenä että painettuna aikakauslehtenä. Artikkelia voi vapaasti käyttää opetuksessa ja muihin ei-kaupallisiin tarkoituksiin (esim. osana artikkeliväitöskirjaa) siten, että lähteenä mainitaan tekijä, artikkeli, lehden numero sekä artikkelin DOI-tunnus kokonaisuudessaan. Muunlaisesta jatkokäytöstä on neuvoteltava toimituskunnan kanssa. Artikkelin kustantaja-PDF-version saa tallentaa aikakauslehden numeron julkaisun jälkeen kirjoittajan organisaation julkaisuarkistoon tai muuhun vastaavaan palveluun, kunhan artikkelin alkuperäinen osoite (DOI) mainitaan. Kustantaja eli Prologos ry saa puolestaan valita artikkelin julkaisumuodon ja päättää tekstin mahdollisesta uudelleenjulkaisemisesta vapaasti, silloin kun kysymys on nimenomaan tieteellisen tiedon välittämisestä. Prologin rinnakkaistallennus ja arkistointi Julkaisijan taittaman PDF-version tekstistä saa tallentaa lehden numeron julkaisun jälkeen kirjoittajan organisaation julkaisuarkistoon tai muuhun vastaavaan palveluun, kunhan artikkelin alkuperäinen osoite (DOI) mainitaan. Prologin numerot arkistoidaan kokonaisuudessaan Jyväskylän yliopiston JYX-julkaisuarkistoon.
Verkkopankkipalvelujen saavutettavuus: vuorovaikutuksen merkitys saavutettavuusosaamisessa
Verkkopankkipalvelujen saavutettavuus ei ole vain lakisääteinen velvollisuus, vaan se hyödyttää kaikkia pankin asiakkaita. Tarkastelemme artikkelissamme, millaista saavutettavuusosaamista pankit ja pankin asiakaspalvelijat tarvitsevat niin asiakkaan verkkopankkipalveluihin liittyvien saavutettavuusongelmien ratkaisijoina kuin niiden ennaltaehkäisijöinä. Saavutettavuusosaamisen jäsentäminen ja syvempi ymmärtäminen on tärkeää, koska se muodostaa lähtökohdan palvelujen, osaamisen ja asiakasvuorovaikutuksen kehittämiselle. Lähestymme tutkimusaihettamme pankin asiakaspalvelijoiden ja verkkopankkipalvelujen saavutettavuudesta vastaavien asiantuntijoiden kokemana ja kuvaamana. Tutkimuskysymyksemme ovat seuraavat: (1) Millaista saavutettavuusosaamista pankit tarvitsevat palveluntarjoajina? (2) Millaista saavutettavuusosaamista pankin asiakaspalvelijat tarvitsevat työnsä vuorovaikutustilanteissa? Aineistomme koostuu asiakaspalvelijoiden (N=2) ja saavutettavuusasiantuntijoiden (N=7) haastatteluista sekä asiakaspalvelijoille (N=10) suunnatusta kyselystä. Tulostemme mukaan saavutettavuusosaaminen edellyttää palvelujen teknisestä saavutettavuudesta huolehtimisen lisäksi laaja-alaista ja tavoitteellista vuorovaikutusta eri toimijoiden kesken. Pankkien ja asiakaspalvelijoiden saavutettavuusosaamisen ulottuvuuksia ovat (1) asiakasymmärrys, (2) asiakkaan kohtaaminen, (3) ongelmanratkaisu, (4) ennakoiva suunnittelu ja (5) jatkuva oppiminen. Nämä kaikki vaativat toteutuakseen vahvaa vuorovaikutusosaamista.
Copyright (c) 2025 Annikki Hyppönen, Anne Laajalahti http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Kuuntelun merkitys vuorovaikutussuhteessa – käytännönläheinen oppikirja työelämään ja opiskelijoille
Kirja-arvio teoksesta Välikoski, Tuula-Riitta, & Ala-Kortesmaa, Sanna. (2025). Kuuntelemisen voima – Avain ymmärtämiseen, vaikuttamiseen ja empatiaan. Atena Kustannus.
Copyright (c) 2025 Taina Erkkilä http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Työyhteisön teknologiavälitteinen vuorovaikutus selittää niin myönteisiä kuin kielteisiä kokemuksia etätyöstä
Lectio praecursoria viestinnän väitöskirjaksi tarkoitetun tutkimuksen Navigating the perceptions of technology-mediated communication in remote work during the COVID-19 pandemic tarkastustilaisuudessa Jyväskylän yliopistossa 8.3.2025. Vastaväittäjänä toimi professori, Jennifer L. Gibbs (University of California Santa Barbara) ja kustoksena työn pääohjaaja professori Anu Sivunen (Jyväskylän yliopisto). Väitöskirja on luettavissa verkossa osoitteessa: https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-86-0541-6
Copyright (c) 2025 Rasa Jämsen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Äänen rooli viestinnässä ja vuorovaikutuksessa
Ääni on keskeinen osa puhuttua viestintää – se ei ainoastaan välitä sanallista sisältöä, vaan myös tunteita, asenteita ja identiteettiä. Tässä puheenvuorossa esitellään äänitietoisuuden käsite, joka tarjoaa kokonaisvaltaisen tavan ymmärtää äänen merkitystä vuorovaikutuksessa. Äänitietoisuus kattaa äänen fyysiset, ilmaisulliset ja sosiaaliset ulottuvuudet ja auttaa hahmottamaan äänen ja vuorovaikutustilanteen suhdetta. Keskeisiä tarkastelun kohteita ovat äänenlaatu ja puheen prosodia. Äänenlaatu, johon kuuluvat esimerkiksi äänentuottotapa, äänen väri ja sävy, muokkaa kuulijan mielikuvia puhujasta ja voi vaikuttaa viestin vaikuttavuuteen esimerkiksi opetuksessa, terveydenhuollossa tai asiakaspalvelussa. Prosodiset piirteet – kuten sävelkorkeus, rytmi ja painotus – puolestaan ohjaavat viestin tulkintaa ja tunnetta vuorovaikutuksessa. Äänitietoisuus täydentää kielitietoisuuden näkökulmaa ja sen huomioiminen viestintäkoulutuksessa ja ammatillisessa kehityksessä voi edistää kestävää, vaikuttavaa ja yhdenvertaista viestintäkulttuuria. Se tarjoaa välineitä tiedostavaan ja tilanteeseen sopivaan äänenkäyttöön eri ammateissa, joissa ääni on keskeinen osa työtä ja vuorovaikutusta.
Copyright (c) 2025 Kati Järvinen, Jaana Tyrmi, Terhi Mäntylä http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Potential for change in pedagogical and institutional practices
The context of this study is education export from Finland to Austria. The focus is on how a hybrid education export meeting between a Finnish business representative and three Austrian teachers in their school is constructed and what emerges from this encounter. The nexus-analytical research strategy involves engaging, navigating and changing the nexus of practice of interest. Social action and interaction are seen to emerge at an intersection of participants’ historical bodies (experiences, familiar practices, beliefs), interaction order (mutual relationships) and discourses in place (discourses circulating in the material space). The research materials include video recordings of meetings accompanied by observation notes. The analysis focuses on in situ interactions but also wider discourses stemming from the past, visible in the material space as frozen actions. The study sheds light on the hybrid education export meeting as a site for the teachers to negotiate shared understandings about their professional practices and their development in the workplace. The study provides implications for developing meeting practices as well as teacher education considering the needs of both teachers and business professionals taking part in education export encounters.
Copyright (c) 2025 Maarit Leskelä, Leena Kuure http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Kasvokkain vai digitaalisesti? Etäjohtajien viestinnän tavoitteet ja arvonluonti asiantuntijapalveluyrityksissä
Lectio praecursoria kauppatieteiden väitöskirjaksi tarkoitetun tutkimuksen Etäjohtajien viestintä asiantuntijapalveluyrityksissä tarkastustilaisuudessa Itä-Suomen yliopistossa 14.2.2025. Vastaväittäjänä toimi professori Liisa Mäkelä (Vaasan yliopisto) ja kustoksena professori Jonna Koponen (Itä-Suomen yliopisto). Työn pääohjaajana on toiminut professori Jonna Koponen. Väitöskirja on luettavissa verkossa osoitteessa: <a href="https://eur03.safelinks.protection.outlook.com/?url=http%3A%2F%2Furn.fi%2FURN%3AISBN%3A978-952-61-5475-6&data=05%7C02%7Clotta.salin%40uef.fi%7C98e3bdbf8c854406d17008dd33a387b0%7C87879f2e73044bf2baf263e7f83f3c34%7C0%7C0%7C638723499627937472%7CUnknown%7CTWFpbGZsb3d8eyJFbXB0eU1hcGkiOnRydWUsIlYiOiIwLjAuMDAwMCIsIlAiOiJXaW4zMiIsIkFOIjoiTWFpbCIsIldUIjoyfQ%3D%3D%7C0%7C%7C%7C&sdata=3nNnDF8gLizma02yeruvI9vvbhCzjuJKtMgpLJVTAY4%3D&reserved=0">http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-61-5475-6
Copyright (c) 2025 Lotta Salin http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Rakkaudesta ruutuun – Pekka Isotaluksen uutuuskirja sopii niin asiantuntijalle kuin aloittelijallekin
Kirja-arvio Pekka Isotaluksen teoksesta Ruutukasvot - Esiintymisen lumo iltauutisista somevideoihin (Gaudeamus, 2025).
Copyright (c) 2025 Janne Niinivaara http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Copyright (c) 2025 Tuula-Riitta Välikoski http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Vuorovaikutusosaamista kansainvälisessä rauhanvälitystyössä tarkastellut tutkielma palkittiin
Jo viidettä kertaa jaetun Prologos ry:n gradupalkinnon tarkoituksena on huomioida viestinnän ja vuorovaikutuksen tutkimusalaa edistäviä, keskustelua herättäviä ja kiinnostavia opinnäytteitä ja palkita niiden tekijöitä. Vuoden 2025 gradupalkinto myönnettiin Tuulia Tynkkyselle (Jyväskylän yliopisto). Lisäksi johtokunta myönsi kunniamaininnat ansioituneista tutkielmista Marimilla Hietavalle (Tampereen yliopisto) sekä Inka Putkoselle (Jyväskylän yliopisto).
Copyright (c) 2025 Tessa Horila, Kaisa Pekkala http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Prologos ry myönsi Vuoden vuorovaikutusteko 2025 - kunniamaininnan toimittaja ja käsikirjoittaja Maria Veitolalle ja teologi Milla Heinoselle Vuorovaikutuksen teemapäivässä 3.10.2025 Tieteiden talolla Helsingissä. Veitolan ja Heinosen yhdessä luoma ja toteuttama Väkivaltainen Suomi -julkaisusarja tarttui suomalaisten väkivaltakokemuksiin ja nosti keskusteluun yhteiskunnallisesti tärkeän, mutta usein vaietun aiheen.
Copyright (c) 2025 Kaisa Pekkala, Tessa Horila http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Kiehtova kattaus kokemuksellisia ja teoreettisia näkökulmia yksilöllisiin ja yhteisöllisiin rajoihin
Arvioinnin kohteena Onnismaa J. & Unkari-Virtanen L. (toim.) 2025. Rajat ja rajantajut: Yhteisöllisten rajojen pohdintaa. BoD - Books on Demand: Helsinki.
Copyright (c) 2025 Jonna Leppäkumpu http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Prologin ensimmäiset 20 vuotta – Olemassaolon perusyksiköiden äärellä
Copyright (c) 2025 Tomi Laapotti, Tessa Horila, Kaisa Pekkala, Mitra Raappana, Sini Tuikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Critical events in the development of scientific thinking among communication and journalism students
University studies represent large, overarching changes in students’ epistemological beliefs and thinking skills. Scientific thinking skills are crucial for communication and journalism (CJ) students and graduates. However, the development of CJ students’ thinking remains relatively unexplored. The aim of this study was to understand students’ perceptions of the characteristics and significance of critical events in the development of scientific thinking in CJ university education. We employed interview data (N=34) from students in two Finnish universities. In a qualitative critical event analysis, we identified four types of critical events in the five-year education of the students; (a) first times, (b) learning hands-on and gaining agency, (c) thinking together, and (d) working hard and overcoming challenges. The development of scientific thinking through critical events was experienced by the students as epistemological change and strengthened competence as a future academic expert. Altogether, our results shed light on thinking development as a tumultuous process in communication education, and how this process relates to students’ emerging professional expertise. We discuss both the theoretical and pedagogical implications of our findings to communication education–especially the importance of challenging students in scientific thinking, offering early research-oriented teaching, and acknowledging the overarching role of scientific thinking throughout the curriculum.
Copyright (c) 2025 Tessa Horila, Marianna Langenoja, Katja Lehtisaari http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Turvallisuuden näyttämöt muutoksessa – Sota informaatiotiloissa vaatii valppautta
Turvallisuudesta on viime vuosien aikana tullut yhä arkisempi puheenaihe. Taustalla on yhä vallitseva monikriisiaika, joka alkoi koronapandemiasta ja on jatkunut mm. Venäjän hyökkäyssodan aiheuttamalla turvallisuustilanteen murroksella, energiakriisillä, Gazan sodalla, poliittisilla kriiseillä ja Yhdysvaltain tilanteen epävakauttaneella vallanvaihdolla. Turvallisuuskäsitys on myös laajentunut huomattavasti, ja esimerkiksi Suomen näkökulmasta monet keskeiset turvallisuusuhat eivät enää olekaan uhkia reaalimaailmassa, vaan esimerkiksi informaatiotilassa.
Copyright (c) 2025 Panu Moilanen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Pääkirjoitus Prologin numerolle 21(1).
Copyright (c) 2025 Sanna Herkama; Tomi Laapotti http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
The four digital horsemen: Disinformation, misinformation, fake news and pseudoscience
Deception and information distortion are likely as ancient as communication itself. The contemporary digital media ecosystem, however, has vastly amplified and accelerated the potential reach and deleterious impact of such distortions. Four common digital types of such distortion are examined: misinformation, disinformation, fake news, and pseudoscience, collectively subsumed under the concept of distorted information in media (DIM). DIM threatens the erosion of democratic institutions, civic discourse, rational policy formation, and public health. As such, DIM poses potential existential threats to humanity. Addressing such threats requires comprehensive theory development. An integrative nested multilevel systems model of meme diffusion (M3D) is posited to provide a framework for organizing relevant theories, constructs, and research. M3D is organized by exigency, message, communicator, social network, societal context, geotechnical, and outcome levels. The heuristic value of the model is illustrated by its potential for generating testable propositions as a priority for theory development in the area of DIM diffusion.
Copyright (c) 2025 Brian H. Spitzberg http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Opiskelijat kiinni essentialismin paradoksaalisessa silmukassa: Kieli-ideologiat kansainvälistyvässä korkeakoulutuksessa
Lectio praecursoria puheviestinnän väitöskirjaksi tarkoitetun tutkimuksen Students navigating the paradoxical loop of essentialism: Language ideologies in internationalizing higher education tarkastustilaisuudessa Jyväskylän yliopistossa 30.8.2024. Vastaväittäjänä toimi professori Adrian Holliday (Canterbury Christ Church University, UK) ja kustoksena vanhempi yliopistonlehtori Malgorzata Lahti (Jyväskylän yliopisto). Työn ohjaajina toimivat vanhempi yliopistonlehtori Malgorzata Lahti ja professori Marko Siitonen (Jyväskylän yliopisto). Väitöskirja on luettavissa verkossa osoitteessa http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-86-0242-2
opiskelijoiden sosiaalinen kategorisointi
Copyright (c) 2025 Mai Shirahata http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Arvostavaa ja monipuolista vuorovaikutusta muistisairaan henkilön kanssa
Prologos ry myönsi Muistiliiton Omin sanoin –hankkeelle Vuoden vuorovaikutusteko -kunniamaininnan 12.10.2024 Vuorovaikutuksen tutkimuksen päivillä Jyväskylässä.
Copyright (c) 2025 Anna Heino, Nina Kalliomäki http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Yhdistävää, osallistavaa ja empaattista vuorovaikutusta
Prologos ry jakaa vuosittain gradupalkintoja nostaakseen esiin viestinnän ja vuorovaikutuksen alojen ansiokkaita opinnäytetöitä ja niiden tekijöitä. Vuonna 2024 palkinnot jaettiin jo neljättä kertaa. Tänä vuonna tunnustukset myönnettiin Emmi-Leena Juutilaiselle (Vaasan yliopisto), Johanna Virenille (Jyväskylän yliopisto) ja Tiia Hätöselle (Tampereen yliopisto).
Copyright (c) 2025 Sini Tuikka, Sanna Ala-Kortesmaa http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Vuorovaikutus tuo työn ja muun elämän välisen rajan näkyväksi ja neuvoteltavaksi
Lectio praecursoria viestinnän väitöskirjaksi tarkoitetun tutkimuksen Vuorovaikutuksessa rakentuva työn ja muun elämän rajanhallinta tarkastustilaisuudessa Jyväskylän yliopistossa 9.11.2024. Vastaväittäjänä toimi professori, FT Liisa Mäkelä (Vaasan yliopisto) ja kustoksena työn pääohjaaja professori Anu Sivunen (Jyväskylän yliopisto).
Tiedeviestintä tiedon huoltovarmuuden ylläpitäjänä
Viestinnän digitalisoituminen on muuttanut sekä sisällön tuottamisen että mediasisältöjen kuluttamisen tapoja, kun perinteisen printtimedian rinnalle on kehittynyt entistä nopeatempoisempia ja vuorovaikutteisempia alustoja. Sosiaalinen media on nostanut merkitystään tiedonlähteenä erityisesti nuorten keskuudessa. Sisällöntuottajien kirjo on laaja, ja luotettavien lähteiden tunnistaminen on vaikeampaa kuin aikaisemmin. Tiedon huoltovarmuus tarkoittaa yhtäältä, että päätöksenteon tueksi saadaan tutkimukseen perustuvaa tietoa. Toisaalta tiedon huoltovarmuuteen kuuluu oleellisena osana kansalaisten mahdollisuus osallistua tiedontuotantoon, jolloin medialukutaidot, erityisesti luotettavien lähteiden tunnistaminen, korostuvat. Tiedeviestintä, tutkitusta tiedosta viestiminen, tuo luotettavaa, tutkittuun tietoon perustuvaa sisältöä niin päätöksenteon tueksi kuin yhteiskunnalliseen keskusteluun. Epävarmassa ja kilpaillussa mediaympäristössä tutkittuun tietoon perustuvien sisältöjen merkitys korostuu ja tiedon huoltovarmuus on entistä tärkeämpää. Sekä kansalaisia että eri alojen asiantuntijoita on valmennettava kohtaamaan kompleksisen mediaympäristön haasteet. Tässä tutkimuspuheenvuorossa teen katsauksen siihen, mitä tiedon huoltovarmuus voisi tarkoittaa tiedeviestinnän kontekstissa erityisesti viestinnän opetuksen näkökulmasta.
Copyright (c) 2025 Anne Hytönen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Korkeakoulun pedagoginen johtaminen osaksi julkista keskustelua yhteiskunnassa
Tutkimuspuheenvuoromme keskustelee korkeakoulujen pedagogisen johtamisen saamasta sisällöstä Suomessa sekä keskusteluasetelmista, joiden osaksi pedagoginen johtaminen Suomessa sijoitetaan korkeakoulujen sisällä ja yhteiskunnassa. Tarkastelemme ensin pedagogisen johtamisen määrittelyjä keskeisissä suomenkielisissä teksteissä. Huomaamme hieman yli kymmenen vuoden tarkastelujaksolla, että suomeksi kirjoittaneet tutkijat ovat osoittaneet pedagogiselle johtamiselle enenevän painoarvon korkeakoulun johtamisessa ja määritelleet pedagogisen johtamisen yhä systeemisempänä ja laaja-alaisempana toimintana. Pedagoginen johtaminen näyttäytyy yhtäältä henkilöstöä laajasti osallistavana strategisena toimintana, toisaalta korkeakoulun kaiken toiminnan kehittymistä tukevana johtamisen pedagogisuutena. Arvioimme tätä asetelmaa viestinnän tutkimuksen kahden institutionaalisen tason näkökulman, strategisen viestinnän ja julkisen keskustelun kautta. Strategisena toimintana jäsennettynä asettuu pedagogiselle johtamiselle odotus yhteensopivuudesta korkeakoulun strategian ja strategisen viestinnän kanssa, mikä aktivoi viestintäsuhteet strategisiin sidosryhmiin, mutta saattaa etäännyttää strategian korostamiseen kriittisesti suhtautuvaa henkilöstöä pedagogisten keskustelujen ääreltä. Johtamisen pedagogisuuden korostaminen sen sijaan edellyttää korkeakoulun pedagogisen johtamisen nykyistä tietoisempaa ja rohkeampaa käsitteellistämistä ja arviointia kasvatuksellisen tiedon, teorian ja filosofian kysymyksenä. Johtamisen pedagogisuuden korostaminen avaa samalla mahdollisuuksia lähtökohdiltaan ja tavoitteiltaan avoimeen julkiseen keskusteluun korkeakoulun sisällä ja laajemmin yhteiskunnassa. Ehdotamme, että pedagoginen johtaminen miellettäisiin julkisempana tehtävänä ja prosessina kuin toistaiseksi on toteutunut. Johtamisen pedagogisuuden arvoperustaa on tärkeää eritellä näkyviin korkeakoulujen sisällä, teoretisoida tutkimuksessa ja havainnollistaa julkisessa keskustelussa. Samalla avautuu mahdollisuus käsitteellistää pedagogiselle johtamiselle nykyistä tarkoituksenmukaisempaa roolia korkeakoulujohtamisen kokonaisuudessa.
Copyright (c) 2025 Leena Ripatti-Torniainen, Hanna Ilola http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Copyright (c) 2024 Florence Oloff, Joonas Råman http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Tilaa tunteille? Narratiivinen muotokuva luottamuksen palauttamisesta työyhteisössä
Työyhteisön toimijoiden väliseen luottamukseen sisältyy aina riski sen rikkoutumisesta, millä voi olla haitallisia seurauksia organisaatioille. Tämä tutkimus keskittyy esihenkilön ja työntekijöiden välisen luottamuksen uudelleenrakentamiseen luottamuksen rikkouduttua. Tutkimuksen tavoitteena on tunnistaa keinoja, joilla esihenkilö voi palauttaa työntekijöiden luottamuksen, sekä tarkastella luottamuksen palauttamisen prosessiin liittyviä tunnetiloja. Tutkimusaineisto koostuu 15 omakohtaisesta tarinasta, jotka kuvaavat luottamuksen palauttamisprosessia ja siihen liittyviä tunnetiloja. Narratiivisen muotokuvamenetelmän avulla luodaan kuva johtajasta, joka palauttaa luottamusta työyhteisössä. Muotokuvan avulla esitämme tulkintamme siitä, miten esihenkilö voi palauttaa luottamusta ja mikä on tunteiden rooli prosessissa. Tulosten perusteella ehdotamme, että tilan antaminen tunteista puhumiselle ja arvostava kuunteleminen ovat avaintekijöitä luottamuksen palauttamisessa. Tutkimus antaa viitteitä siitä, että luottamuksen palauttaminen on aktiivinen prosessi, joka vaatii aikaa ja molemminpuolista osallistumista, ja johon voi liittyä voimakkaita tunteita. Kunnioittava keskustelu luottamuksen rikkoutumisen ja palauttamisen herättämistä tunteista näyttää edistävän luottamuksen palauttamista.
Copyright (c) 2024 Veera Pöllänen, Mirjami Ikonen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Perinteisiä teorioita ajankohtaisiin ilmiöihin raikkaasti sovellettuna
Syksyllä 2023 Prologos ry palkitsi viestinnän ja vuorovaikutuksen maisterintutkielmia jo kolmannen kerran. Tällä kertaa palkinto jaettiin kahdelle maisterintutkielman tekijälle: Matias Eilolalle (Jyväskylän yliopisto) työstä Uskomuslääkinnän dramatistinen retoriikka: Terveysalan etujärjestöjen esittämät kuvat maailmasta uskomuslääkintää käsittelevissä teksteissä sekä Ann Dännerille (Helsingin yliopisto) työstä So Ordinary – Yet So Special: Relational Dialectics of Intercultural Couples.
Copyright (c) 2024 Mitra Raappana; Sini Tuikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Turvallisempaa keskustelukulttuuria eduskuntaan
Prologos ry myönsi Vuoden vuorovaikutusteko 2023 -kunniamaininnan kansanedustaja Ville Merisen puheenvuorolle eduskunnassa.
Copyright (c) 2024 Mitra Raappana, Sini Tuikka, Sanna Herkama http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Reach-searching: kehon liikkeiden vuoropuhelu organisaatioiden vuorovaikutussuhteita tutkittaessa
Lectio praecursoria johtamisen oppiaineen väitöskirjaksi tarkoitetun The Reversibility of Body Movements in Reach-searching Organisational Relations tarkastustilaisuudessa Lapin yliopistolla 1.12.2023. Vastaväittäjänä toimi professori Mar Pérezts (Emlyon Business School) ja kustoksena professori Susan Meriläinen. Väitöskirja on luettavissa osoitteessa https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-337-396-9
Copyright (c) 2024 Pauliina Jääskeläinen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Kuunteleminen työyhteisötaitona esihenkilö-alaissuhteessa
Lectio praecursoria viestinnän väitöskirjaksi tarkoitetun tutkimuksen Kuunteleminen työyhteisötaitona esihenkilö-alaissuhteessa tarkastustilaisuudessa Tampereen yliopistossa 1.12.2023. Vastaväittäjänä toimi yliopistonlehtori Emma Kostiainen (Jyväskylän yliopisto) ja kustoksena professori Pekka Isotalus. Työn ohjaajina ovat toimineet professori Pekka Isotalus (Tampereen yliopisto) ja yliopistonlehtori Sanna Ala-Kortesmaa (Tampereen yliopisto).
Copyright (c) 2024 Sari Ortju http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Insights for Opponents on fostering interaction in the public defence of a doctoral dissertation
The public defence of a doctoral dissertation is a multifaceted, demanding interaction situation, in which the Doctoral Candidate and the Opponent have a conversation about the Candidate’s doctoral disser-tation. The public defence is an honoured tradition and, in many countries, one of the key celebratory moments in academia. In Finland, the event is public and rather formal. The public defence has received little focus in research and academic discussion from the perspective of social interaction, in which the Opponent has a central role. The interpersonal communication competence of the Opponent largely determines the nature of the public defence. Hence, there is need for guidelines and support for the Op-ponents’ communication. The aim of our article is to describe the typical conventions of Finnish public defence for those unfamiliar with them and provide insights into public defence as an interaction situa-tion. Additionally, we offer communication guidelines for the Opponents on how to construct effective and appropriate interaction in public defence, and help those granted the honour to prepare and conduct their duties competently. We cover both the interpersonal conversation between the Candidate and the Opponent, and the engagement with the listeners.
Copyright (c) 2024 Anne Laajalahti, Ira A. Virtanen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
Pääkirjoitus Prologille vol 19, nro 2.
Copyright (c) 2023 Sanna Herkama, Sanna Ala-Kortesmaa, Mitra Raappana, Tomi Laapotti, Sini Tuikka http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0