Lääkkeiden käyttäjien kokemukset lääkehoidon ongelmista ja näkemykset seurannan vastuista - Mutanen, Saana; Aarnio, Emma; Rönngård-Jalkanen, Agnese; Timonen, Johanna (Sosiaalilääketieteellinen Aikakauslehti, 2024)
Lääkehoidon ongelmat ovat tapahtumia, jotka tosiasiallisesti tai mahdollisesti häiritsevät toivottuja terveysvaikutuksia. Lääkehoidon seurannan tavoitteena on varmistaa, että lääkehoito on vaikuttavaa ja tarkoituksenmukaista, eikä aiheuta kohtuuttomia haittoja tai ongelmia. Lääkehoidon seurantaan osallistuvat potilas, lääkäri ja apteekki. Tutkimuksessa tutkittiin, millaisia ongelmia lääkkeiden käyttäjillä on lääkehoidoissaan, mitkä tekijät ovat koettuihin ongelmiin yhteydessä sekä millaista apua ongelmiin on saatu. Lisäksi tutkittiin lääkkeiden käyttäjien näkemyksiä omasta, lääkärin sekä apteekin vastuista lääkehoidon seurannassa. Sähköinen kysely toteutettiin Kanta-palveluiden kautta lokakuussa 2021. Aineisto analysoitiin frekvenssijakaumina, logistisella regressioanalyysilla ja sisällönanalyysilla. Kyselyyn vastasi 1694 reseptilääkkeen käyttäjää. Vastaajista 51,1 % oli kokenut lääkehoidon ongelmia. Ikä, asuinalue, reseptilääkkeen käytön säännöllisyys, lääkehoidon seuraaminen terveydenhuollossa sekä tietyt pitkäaikaissairaudet olivat yhteydessä lääkehoidon ongelmiin. Yleisimmin koettuja ongelmia olivat lääkkeen haittavaikutukset (21,5 %), riittämätön vaikutus (17,7 %) ja korkea hinta (12,1 %). Ongelmia kokeneista 42,6 % oli saanut niihin apua terveydenhuollosta tai apteekista. Yleisimmin saatu apu oli neuvontaa tai ohjeistusta (35,8 %). Lääkkeiden käyttäjät kokivat oman sekä lääkärin vastuun suureksi lääkehoidon seurannassa, mutta apteekin rooli koettiin vähäiseksi. Terveydenhuollon toimintamalleja ja -tapoja tulisi kehittää niin, että lääkehoidon ongelmia pystyttäisiin havaitsemaan ja ratkaisemaan nykyistä paremmin. Lääkehoidon seurannan prosesseja tulisi kehittää ja apteekin roolia seurannassa vahvistaa. Lääkkeiden käyttäjien tietoisuutta lääkehoidon seurannan vastuista tulisi lisätä.