Sosiologia on vertaisarvioitu yhteiskuntatieteellinen aikakauslehti, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa ja sitä julkaisee Westermarck-seura. Lehti on perustettu vuonna 1964 Suomen sosiologien tieteelliseksi yhdyssiteeksi. Lehden kieli on suomi, mutta lehdessä julkaistaan myös ruotsiksi kirjoitettuja tekstejä, ja silloin tällöin julkaistaan kokonaan englanninkielinen numero. Lehti julkaisee tutkimusartikkeleita, keskustelunavauksia, puheenvuoroja ja kirja-arvioita, jotka puhuttelevat sosiologisesti orientoitunutta lukijakuntaa. Tärkein sisältö on vertaisarvioidut artikkelit, joita valitaan julkaistavaksi tieteellisin perustein riippumatta siitä, mitä menetelmällistä tai teoreettista sosiologian perinnettä kirjoitus edustaa. Sosiologia on siis yleissosiologinen lehti, jossa julkaistavat artikkelit edustavat suomalaisen nykysosiologian koko kirjoa. Sosiologian jufo-luokitus on 2. Lehti käyttää Tieteellisten seurain valtuuskunnan vertaisarviointitunnusta, joka kertoo, että julkaisun vertaisarviointi on toteutettu kansainvälisen tiedeyhteisön noudattamien laadullisten ja eettisten vaatimusten mukaisesti.
Suomi-neidon geenit sosiologisen mikroskoopin alla
Ilpo Helén, Karoliina Snell, Heta Tarkkala & Aaro Tupasela: Genome Finland: From Rare Diseases to Data Economy. Helsinki: Helsinki University Press, 2024, 298 s. ISBN 978-952-369-106-3
Esteitä ja mahdollisuuksia lihankulutuksen vähentämisen poluilla
Pasi Pohjolainen: Consumer Perceptions on Meat Consumption and the Potential for Reduction in Finland. Turku: Turun yliopisto, 2024, 139 s. ISBN 978-951-29-9707-7
"Jotta Suomi ei olisi muita houkuttelevampi" – Vetävät, pitävät ja työntävät tekijät hallituksen esityksissä ulkomaalaislaiksi vuosina 1990–2020
Kansainvälisen liikkuvuuden syitä selitetään politiikassa ja hallinnossa usein vetävillä, pitävillä ja työntävillä tekijöillä, eli asiantiloilla, jotka houkuttelevat ihmisiä hakeutumaan tiettyihin maihin tai toisaalta pysymään paikallaan. Tarkastelen tässä artikkelissa näitä tekijöitä hallituksen esityksissä ulkomaalais­laiksi vuosina 1990–2020. Suomen ulkomaalaislakiin vaikuttaneissa hallituksen esityksissä vetotekijä­argumentaatio on lisääntynyt erityisesti 2000-­luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulta alkaen. Osallistun keskusteluun rajankäynnistä (bordering) tarkastelemalla, keihin puhe kohdistuu ja millaisten tekijöiden ajatellaan motivoivan toivottuna tai ei-­toivottuna näyttäytyvää liikkuvuutta. Teen lainvalmis­teluasiakirjojen yhteiskuntatieteellisen analyysin pohjalta näkyväksi, miten rajankäyntiä perustellaan ja millaisia järjestyksiä vetävien ja työntävien tekijöiden avulla uusinnetaan paitsi ulkomaalaisten välillä myös rakentamalla arvoyhteisön ihannekansalaisuutta suhteessa "toiseen". Osoitan, että ulkomaa­laislaissa vetotekijäargumentaatiota käytetään perustelemaan ensisijaisesti ulossulkevaa politiikkaa. Luokka ja kansallisvaltion kansalaisuus ovat hierarkian keskiössä. Asiantuntija- ­ja yrittäjäkansalaisuus näyttäytyvät ideaaleina, joiden vastakohtana korostuvat heikko taloudellinen asema ja epävirallisen liikkumisen muotoihin turvautuminen.
Koulukunta instituutioiden alkulähteitä etsimässä
Otto Pipatti: Ihmisen sosiaalisuuden alkulähteillä. Westermarckilainen sosiologia ja sosiaaliantropologia. Tampere: Vastapaino, 2023, 320 s. ISBN 978-952-397-018-2 Otto Pipatti: The Origins of Human Social Nature. Westermarckian Sociology and Social Anthropology. Basingstoke: Palgrave Mac-millan, 2024, 264 s. ISBN 978-3-031-55174-5
Politiikan mahdollisuuksista taloustieteen rajojen tuolla puolen
Petri Räsänen: Rikastettu demokratia – Politiikka taloustieteen puristuksessa. Tampere: Vastapaino, 2024, 183 s. ISBN 978-952-397-190-5
Nuorison turmelijasta lääkkeeksi ja liiketoiminta­mahdollisuudeksi – Kehysanalyysi psykedeelien käsittelystä suomalaisessa mediassa 1960-­luvulta 2020-luvulle
Artikkelissa käsitellään, millaisia kehyksiä psykedeelejä käsittelevissä uutisissa on käytetty suomalaisessa mediassa 1960- ja 1970-luvuilla sekä vuosina 2010–2023. Psykedeelit ovat entistä enemmän esillä julkisuudessa, ja niihin liittyvä keskustelu mediassa on monipuolistunut. Tarkastelemme muutosta sosiologisen huumetutkimuksen teorioiden valossa, kiinnittäen huomiota psykedeelien käytön mahdolliseen normalisaatioon. Analysoimme 396 vuosina 1960–1979 Helsingin Sanomissa psykedeelit maininnutta artikkelia sekä 76 Helsingin Sanomien ja 127 Ylen vuosina 2010–2023 julkaistua artikkelia Goffmanin kehysanalyysin keinoin vertaillen kehyksien merkityssisältöjä toisiinsa. Ensimmäisellä tarkastelujaksolla korostui kehys psykedeeleistä moraalisena uhkana. Ensimmäisellä ja toisella tarkastelujaksolla psykedeelejä käsiteltiin yleisessä huumekehyksessä ja inspiraation lähteenä. Toisella tarkastelujaksolla psykedeelit eivät enää näyttäytyneet moraalisena uhkana vaan uusina kehyksinä esiintyivät psykedeelit hoitomuotona ja psykedeelit liiketoimintamahdollisuutena. Toisen tarkastelujakson aineistoissa esiintyvä optimismi psykedeeleistä uutena tehokkaana lääkkeenä mielenterveysongelmiin on osa käynnissä olevaa neuvottelua siitä, millaiseksi psykedeelien yhteiskunnallinen asema vakiintuu tulevaisuudessa.Tässä uudelleenmäärittelyssä yhteiskunnalliset ja yksilölliset tavoitteet paremmasta mielenterveydestä kohtaavat moniulotteiset taloudelliset ja tutkimukselliset intressit.
Moraalisen estetismin ja poliittisen kuluttajakansalaisuuden yhteenkietoutuminen ruokakuluttajuudessa
Ruokakulttuurin ja kulinaaristen mieltymysten tutkimuksella on pitkä traditio sosiologiassa. Viime aikoi­na on ehdotettu, että poliittiseksi kuluttajuudeksi käsitteellistyvät arvostukset tulisi nostaa esteettisten rinnalle kulttuuristen makumieltymysten tutkimuksessa. Epäselvää kuitenkin on, miten yksilöt maku­profiileissaan yhdistelevät esteettisiä ja moraalisia mieltymyksiä. Miten ruoan esteettisyyttä painottavat ruokaharrastajat voivat olla myös poliittisia ja ruoan poliittisuutta painottavat ruoka­aktivistit esteettisiä? Tässä artikkelissa tutkitaan ensimmäistä kertaa Suomessa esteettisen ja poliittisen ruokakuluttajuu­den yhteyksiä sekä niihin liittyviä yhteensovittamisen strategioita. Kirjoituspyynnöllä kerättyä aineis­toa teemoitellaan laadullisen sisällönanalyysin keinoin ruokaharrastajia ja ruoka­aktivisteja vertaillen. Analyysi osoittaa, että poliittiset ja esteettiset näkökulmat paitsi eriytyvät myös limittyvät voimakkaasti ruokakirjoituksissa. Korkeaan kulinaariseen pääomaan kytkeytyvän esteettisen osaamisen ohella myös poliittisella kuluttajuudella on merkitystä symbolisen pääoman ja kulttuurisen stratifikaation kannalta. Ruokaharrastajien ja ruoka-­aktivistien ruokakäytännöt voidaan tiivistää neljään toisistaan eroavaan kulinaariseen profiiliin, joiden arvostusperiaatteet asettuvat esteettisen ja poliittisen ulottuvuuksille: klassisen foodietyypillinen, moraalinen estetismi, poliittinen kuluttajakansalaisuus ja välttämättömyy­den maku. Ehdottamamme jäsennys tarjoaa uutta tietoa poliittisten ja esteettisten kulutuskäytäntöjen yhteensovittamisesta nyky-­Suomessa.
Toimituskauden päätteeksi: Näkymättömästä työstä ja yhteisöstä
Toimituskauden päättävä pääkirjoitus
Rafico Ruiz, Paula Schönach & Rob Shields (toim.): After Ice. Cold Humanities for a Warming Planet. Vancouver: UBC Press, 2024, 264 s. ISBN 9780774869362
Jyrki Halme: Työttömien yhdistykset Suomessa – poliittisesta liikkeestä työvoimatoimistojen haarakonttoreiksi. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 2024,188 s. ISBN 978-951-39-9981-0
Elämäntyylien ylisukupolvinen siirtyminen Suomessa
Jarmo Kallunki: The Intergenerational Transmission of Socially Stratified Lifestyles. Tampere: Tampereen yliopisto, 2023, 144 s. ISBN 978-952-03-2898-6
Jouni Kauhanen: Terra nullius ja paikallisyhteisöt modernisaation puristuksessa 1950-ja 1960-luvun Lapin vesivoimarakentamisessa. Tornion- ja Kalixjokien suunnitelmaksi jäänyt rakentamishanke ja Sodankylän säännöstelyaltaat. Rovaniemi: Lapin yliopisto, 2024, 480 s. ISBN 978-952-337-421-8
Melisa Stevanovic & Camilla Lindholm (toim.): Keskustelunanalyysi – Kuinka tutkia sosiaalista toimintaa ja vuorovaikutusta. Tampere: Vastapaino, 2016, 447 s. ISBN 978-951-768-567-2 Pentti Haddington, Tiina Eilittä, Antti Kamunen, Laura Kohonen-Aho, Tuire Oittinen, Iira Rautiainen & Anna Vatanen (toim.): Ethnomethodological Conversation Analysis in Motion– Emerging Methods and New Technologies. Oxon: Routledge, 2023, 266 s. ISBN 978-1-003-42488-8
Risto Alapuro, Matti Alestalo, Jussi Simpura, Aino Sinnemäki, Jan Sundberg & Hannu Uusitalo: Erik Allardt. Modernin Suomen sosiologi. Tampere: Vastapaino, 2023, 310 s. ISBN 978-952-397-038-0
"Bileet on loppu" – Perussuomalaisten kannattajien kulttuuriset jäsennykset yksilön ja hyvinvointivaltion välisestä suhteesta
Perussuomalaiset on kerännyt kannatusta laajasti eri yhteiskuntaluokista, vaikka samalla puolueen hyvinvointivaltiota koskevat linjaukset ovat muuttuneet 2010- ja 2020-luvuilla. Tässä artikkelissa tarkastelen, miten artikkelia varten haastatellut perussuomalaisten kannattajat jäsentävät yksilön ja hyvinvointivaltion välistä suhdetta. Artikkelin tulosten mukaan eri yhteiskunnallisissa asemissa olevilla haastateltavilla on keskenään hyvin erilaisia, karkeasti ottaen kolmenlaisia tapoja jäsentää yksilön ja hyvinvointivaltion välistä suhdetta. Osa korostaa valtion vastuuta yksilön hyvinvoinnin ja oikeuksien takaajana riippumatta yksilön kontribuutioista. Toiset painottavat omavaraisten yksilöiden omaa vastuuta hyvinvoinnistaan. Muutamat puolestaan korostavat yksilön ylittävien kollektiivien merkitystä, edellyttäen yksilöltä uhrauksia yhteisön edun puolesta. Keskinäisistä eroista huolimatta haastateltavia yhdistää maahanmuuttovastaisuus ja vaatimukset siitä, että maahanmuuttajien tulee ansaita paikkansa hyvinvointivaltion tarjoaman suojan piirissä, mikä haastaa hyvinvointivaltioon liitettyä solidaarisuutta ja universalismia. Lisäksi haastateltavia yhdistää kokemus suomalaisen hyvinvointivaltion sisäisistä ristiriidoista: hyvinvointivaltio näyttäytyy heille usein toimimattomana, kestämättömänä tai epäreiluna rakennelmana. Artikkelissa syvennän ymmärrystä kansalaisten hyvinvointivaltioon liittämistä merkityksistä 2020-luvun Suomessa.
Matti Laukkarinen: From Networking to Matchmaking: Labor Matching and Proactive Candidate Search in the Ageof Algorithmic Curation. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 2024, 161 s. ISBN 978-952-86-0359-7
Inkerinsuomalaisten selviytymisen ja vastarinnan strategiat
Anni Reuter: Inkerinsuomalaisten karkotus, hajaannus ja vastarinta Stalinin ajan Neuvostoliitossa aikalaiskirjeiden ja muistitiedon valossa. Helsinki: Helsingin yliopisto, 2023, 99 s. ISBN 978-951-51-7091-0
Rasismin ja eron ideologioiden eettinen ja poliittinen kritiikki
Achille Mbembe: Mustan järjen kritiikki. Helsinki: Tutkijaliitto, 2023, 253 s. ISBN 978-952-7093-43-6
Kamppailuja rodusta, rajoista ja tottelemattomasta tiedosta
Suvi Keskinen, Aminkeng Atabong Alemanji & Minna Seikkula (toim.): Race, Bordering and Disobedient Knowledge. Activism and Everyday Struggles in Europe. Manchester: Manchester University Press, 2024, 264 s. ISBN 9781526165565
Integroivaa mixed methods -lähestymistapaa kohti
Leena Åkerblad & Riitta Seppänen: Monimenetelmällinen tutkimus: opas suunnitteluun ja toteutukseen. Helsinki: Gaudeamus, 2024, 229 s. ISBN 978-952-345-266-4 Korjaus: Taitetun tekstin (pdf) sivulta 144 puuttuu sana "sellaiset": Myös tämän teoksen tekijät tarkastelevat typologioille eli luokituksille perustuvia tutkimusmalleja, mutta niiden ohella tuodaan esiin myös hieman erilaiseen jäsentämisen tapaan perustuvia design-malleja sellaiset kuin integroiva, iteratiivinen ja synerginen.
Riie Heikkilä: Miksi lakkasimme lukemasta. Sosiologinen tulkinta lukemisen muutoksesta. Helsinki: Gaudeamus, 2024, 236 s. ISBN 978-952-345-273-2
Avauksia ja keskustelua Korjaus: Taitetun tekstin (pdf) kirjallisuusluettelosta puuttuvat seuraavat lähteet: Heiskala, Risto. 2021. Semiotic Sociology. Cham: Palgrave Macmillan. Herranen, Olli. 2022. ”Yhteiskunta teoriassa – teoria yhteiskunnassa.” Tiede & edistys 47:3, 225–232. Husserl, Edmund. 2012 [1936]. Eurooppalaisten tieteiden kriisi ja trassendentaalinen fenomenologia. Helsinki: Gaudeamus. Inglis, David, & Anna-Mari Almila. 2022. ”Yhteiskuntateorian maahantuonnin ongelmista.” Tiede & edistys 47:3, 220–224. Kant, Immanuel. 2023 [1781–87]. Puhtaan järjen kritiikki. Helsinki: Gaudeamus. Kant, Immanuel. 2016 [1788]. Käytännöllisen järjen kritiikki. Helsinki: Gaudeamus. Kant, Immanuel. 2018 [1790]. Arvostelukyvyn kritiikki. Helsinki: Gaudeamus. Lehtinen, Mattias. 2024. ”Yhteiskuntateorian tehtävä – Emansipaatiot ja kuvittelun lupaus.” Tiede & edistys 48:4, 44–49. Lepenies, Wolfgang. 1988. Between Literature and Science. The Rise of Sociology. Cambridge: Cambridge University Press. Marx, Karl. 1974 [1867]. Pääoma. Kansantaloustieteen arvostelua, osa 1: pääoman tuotantoprosessi. Moskova: Kustannusliike Edistys. Maury, Olivia. 2022. ”Missä lymyilet, yhteiskuntateoria?” Tiede & edistys 47:1–2, 79–83. Merton, Robert K. 1996 [1949 & 1968]. On Sociological Theories of the Middle Range. Teoksessa On Social Structure and Science, toim. Robert K. Merton & Piotr Sztompka. Chicago: Chicago University Press, 41–50. Noro, Arto. 2000. ”Aikalaisdiagnoosi sosiologian kolmantena lajityyppinä.” Sosiologia 37:2, 83–99. Schütz, Alfred. 2007 [1932]. Sosiaalisen maailman merkityksellinen rakentuminen. Tampere: Vastapaino. Simpura, Jussi. 2010. Suullinen tiedonanto. Snow, C.P. 2001 [1959]. The Two Cultures. Cambridge: Cambridge University Press. Swedberg, Richard. 2014. Theorizing in Social Science. Stanford: Stanford University Press. Swedberg, Richard. 2017. “Theorizing in Social Research: A New Perspective, a New Departure?” Annual Review of Sociology 43:1, 189–206. Reed, Isaac Ariail. 2011. Interpretation and Social Knowledge. On the Uses of Theory in Human Sciences. Chicago: Chicago University Press. Virtanen, Mikko J. 2021. ”Minne menit, yhteiskuntateoria?” Tiede & edistys 46:4, 300–308. Weber, Max. 2019 [1922]. Economy and Society. A New Translation. Cambridge: Harvard University Press.
Tiedollisen asemoinnin jännitteet ja säätely laadullisessa haastattelussa
Haastattelu on yksi yleisimmistä tiedonhankinnan menetelmistä yhteiskuntatieteiden tutkimuksessa. Vaikka haastatteluja käytetään paljon, itse haastatteleminen tiedonkeruun menetelmänä on harvoin analyysin kohteena. Tässä artikkelissa analysoimme haastattelemista kysymismuotoilujen tiedollisen kehystämisen näkökulmasta. Tutkimme haastattelukysymyksiin paikantunutta kamppailua kysyjän ja vastaajan tiedollisista oikeuksista. Tarkastelemme erityisesti kysymysten tiedollisiin asemointeihin kytkeytyviä jännitteitä suhteessa haastattelutilanteen tarkoitusperiin ja pohdimme, miten kysymisen tapa saattaa toisinaan kääntyä haastattelun omia tavoitteita vastaan. Kysymyksen tiedollista kehystämistä ei sen seurauksellisuudesta huolimatta ole käsitelty teoreettisesti haastattelun oppikirjoissa. Esimerkkiaineistona käytämme eduskunnan mittavassa muistitietohankkeessa vuosina 1988–2018 tehtyjä haastatteluita.
Toimeentulo, velka, vastikkeellisuus: Huumeita käyttävien asunnottomien nuorten siteet yhteiskuntaan ja sen marginaaleihin
Tarkastelemme artikkelissa nuorten marginaaliin ajautumista ja marginaalista yhteiskunnalliseen osallisuuteen siirtymisen haasteellisuutta talouden sekä vaihtosuhteiden näkökulmasta. Aineistonamme on asunnottomien huumeriippuvuudesta kärsivien nuorten parissa toteutettu etnografia ja haastattelut, joiden kautta analyysimme keskittyy nuorten toimeentuloon ja velkaantumiseen sekä huumeiden käytön alakulttuurien vastikkeellisen vaihdon marginalisoiviin mekanismeihin. Talouden, vaihdon ja yhteisöön kuulumisen yhteen punoutuminen tekee näkyväksi sosiaalisen siteen hierarkioita, jotka analyysissamme näkyvät heikkona yhteiskunnallisena solidaarisuutena ja marginaalisen position vakiintumisena. Nuorten tilanne tuo esiin rajankäyntiä marginaalisuuden ja ulkopuolisuuden välillä. Nuorten toimeentulon, velkaantumisen ja vastikkeellisten suhteiden tarkastelu tuo esiin, miten talous, vaihto ja sosiaalinen todellisuus limittyvät toisiinsa synnyttäen toisen luokan kansalaisuutta. Yhteiskuntaan kuulumisen kynnykset, joiden matalana pitäminen on nähty elimellisenä osana hyvinvointivaltion projektia, näyttävät nuorten kokemusten valossa korkeilta.
Kun kiertotalous saapui Rovaniemelle: Sulkeuma-analyysi politiikkaidean kotoistamisesta
Kiertotalouden käsitettä tuodaan EU:n toimesta osaksi valtioiden ja kaupunkien toimintapolitiikkaa. Tarkastelen tässä artikkelissa yhteisymmärryksen muotoja, joita kiertotalouden politiikkaidean käyttöönotto sai Rovaniemen kaupungissa. Sovellan teoreettis-metodologisena välineenä ympäristöpolitiikan tutkimuksessa käytettyä sulkeuman käsitettä. Sulkeumat ovat hetkellisesti vakautettuja poliittisen yhteisymmärryksen muotoja, joissa ristiriitaisetkin diskurssit ja väitteet sovitetaan yhteen. Tuloksissa erottuu kolme eri vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa kiertotalouteen liitettiin kaupungin yhtiöiden tavoitteita, mitä kuvaan aineenvaihdunnallisena sulkeumana. Toisessa vaiheessa sulkeumaa tarkennettiin ja kiertotalouden käsite otettiin ohjaamaan kaupunkiorganisaation toimintaa laajemmin. Tästä muodostui strategiseksi hallinnaksi nimeämäni sulkeuma. Muutokset kiertotaloushankkeessa loivat kriisitilan, joka johti aiemman sulkeuman osittaiseen purkautumiseen. Kolmannessa vaiheessa kiertotaloudesta tuli jätehallintaa, jossa kansalaiset nostettiin keskiöön. Tästä syntyi jätekansalaisuuden sulkeuma. Artikkeli kuvaa kestävyyssiirtymän toteuttamista kaupungeissa ja merkityskamppailua kiertotalouden käsitteen sisällöstä. Tulokset osoittavat kiertotalouden käsitteen ja paikallisten toimijoiden tavoitteiden sopeutuvan vastavuoroisesti toisiinsa. Käsitteelliset politiikkaideat yhdistävät poliittisia diskursseja, teknisiä ratkaisuja ja kaupunkien brändeihin liittyviä tavoitteita.
Mieluummin työtön? Digitaalinen vastajulkisuus ja kamppailu tunnustuksesta palvelutyössä
Tarkastelemme tässä artikkelissa suomalaista kriittistä julkista keskustelua työstä. Tutkimuksemme kohdistuu työntekijöitä haavoittavien kokemusten tunnustukselliseen ja omakohtaiseen jakamiseen sekä niiden politisoimiseen sosiaalisessa mediassa. Tutkimuksen aineisto koostuu Instagramin Mieluummin työtön -kampanjan julkaisuista (N = 731). Kampanja perustuu etenkin palvelualojen työntekijöiden kielteisten työkokemusten anonyymiin jakamiseen kampanjan nimeä kantavalla tilillä. Erityisesti tarkastelemme työpaikoilla koettuja tunnustusvajeita. Tavoitteenamme on paitsi empiirisesti kartoittaa, millaisia työkokemuksia työntekijät jakavat anonyymisti sosiaalisessa mediassa, myös kehittää tunnustuksen käsitteeseen nojaavaa tutkimusotetta työelämän eriarvoistavien ja haavoittavien käytäntöjen tunnistamiseksi ja ymmärtämiseksi. Analysoimme aineistoa teoriasidonnaisesti kolmen erilaisen ja teoreettisesti informoidun jäsennyksen varassa, paneutuen tunnustuskamppailuihin suomalaisessa työelämässä. Esitämme, että tunnustusvajeet ovat keskeisiä työelämän kielteisiä kokemuksia kuvaavassa kerronnassa. Kampanja kuitenkin itsessään tarjoaa mahdollisuuksia työntekijöiden keskinäiselle yhteisöllisyydelle, vertaistuelle ja tunnustuksen saamiselle.
Vaippastigma yhteiskunnallisena eriarvoisuuskoneena
Satoja miljoonia koskettava inkontinenssi eli virtsan- ja ulosteenkarkailu ja siihen liittyvä vaippojen käyttö on vaiettu aihe. Etenkin vaippoja käyttävät miehet ovat yhteiskunnallisessa keskustelussa näkymättömiä. Tavoitteenamme on hahmottaa kuinka yhteiskunnallinen vaikeneminen aiheuttaa vahvan, julkista ja yksityistä tilaa hallinnoivan stigman. Analysoimme eri ikäisten suomalaismiesten vaippa-arkeen liittyvää stigmaa yhteiskunnallisena eriarvoisuuskoneena Imogen Tylerin ajatteluun nojautuen. Aineistokokonaisuus sisältää omaelämänkerrallisia kirjoituksia (N = 16) sekä yksilöhaastatteluja (N = 25). Aineisto on analysoitu abduktiivisella temaattisella analyysillä. Vaippastigma toimii yhteiskunnallisena eriarvoisuuskoneena neljän teeman kautta, jotka liittyvät sosiaalisesti tuotettuun tilallisuuteen. Vaipat määrittävät toisten kanssa jaettua tilaa, vievät fyysisesti tilaa, istuvat huonosti rakennettuihin tiloihin ja asettavat käyttäjilleen suuren taakan planeetan tilasta. Vaippastigma ei ole vain yksilöllinen kokemus, vaan se heijastaa ja uusintaa yhteiskunnan rakenteellisia eriarvoisuuksia ja toimii yhteiskunnallisena hallinnan välineenä. Stigman purkaminen edellyttää kontinenssitietoista yhteiskuntapolitiikkaa, jossa ihmisten vaihteleva pidätyskyky huomioidaan kaikkialla yhteiskunnassa, sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista logistiikkaan, julkiseen rakentamiseen ja jätteenkäsittelyinfrastruktuuriin. Tällaisessa yhteiskunnassa kaikki, myös miehet, voivat häpeilemättä käyttää arjessaan vaippoja, silloin kun vessanpönttö ei ole riittävä apuväline päivittäisiin hygieniatarpeisiin.
Study on the Relations to Closest Others
Aino Luotonen: Family and Friends in the Early Years of Marriage. Relatedness, Temporality, and Overlapping Intimacies. Helsinki: University of Helsinki, 2023,100 pp. ISBN 978-951-51-8915-8
Following the Waste through Multi-Sited Ethnography
Taru Lehtokunnas: Enacting a Circular Economy: A Multi-Sited Ethnography on Food Waste Practices in Finnish Supermarkets, Households and Biogas Plants. Tampere: University of Tampere, 2023, 115 pp. ISBN 978-952-03-2923-5
Exploring the Gender-Migration Nexus from a Global Perspective
Natalia Ribas-Mateos & Saskia Sassen (eds.): The Elgar Companion to Gender and Global Migration. Cheltenham: Edward Elgar, 2022, 375 pp. ISBN 978-1-80220-125-3