Tiedepolitiikka-lehti on foorumi tiede- ja korkeakoulupoliittiselle keskustelulle. Lehti tuo esiin tieteeseen, korkeakoulutukseen, tutkimukseen ja teknologiaan sekä yhteiskunnallisiin ulottuvuuksiin liittyviä ajankohtaisia kansallisia ja kansainvälisiä kysymyksiä. Tiedepolitiikka-lehti pyrkii edistämään tieteidenvälistä ymmärrystä ja luomaan edellytyksiä aiempaa syvemmälle yhteistyölle sekä eri tieteenalojen että tieteellisen tiedon tuottajien ja käyttäjien välillä. Tiedepolitiikka-lehti on vertaisarvioitu monialainen aikakauslehti, joka ei ole tieteenalasidonnainen. Tiedepolitiikka-lehti tarjoaa referoidun julkaisufoorumin myös tukijanuransa alkutaipaleella oleville kirjoittajille. Vuodesta 2024 alkaen lehti on ilmestynyt ainoastaan sähköisenä ja välittömästi avoimena.
TKI-integraatiota ja työelämäyhteistyötä edistävä YAMK
Aluekehityksen ja yritysten näkökulmista yhteistyö ammattikorkeakoulujen ylempien tutkintojen (YAMK) kanssa on hyvin kiinnostavaa. Se edistää innovaatioekosysteemien muodostumista ja auttaa PK-yrityksiä niiden vaikeasti verkottuvassa ja aliresursoidussa tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotyössä (TKI). TKI-toiminnan ja opetuksen kytkeytymisen onnistuminen ja haasteet liittyvät työnkuviin ja toimintakäytäntöihin sekä TKI-toiminnan ja opetustoiminnan (TKIO) hallinnolliseen organisointiin, kuten tutkimus- ja opetusyksiköiden tehtäviin ja rajoihin, ja aikatauluihin. Se on myös riippuvaista henkilöstön osaamisesta, ajattelutavoista ja asenteista oman työnkuvan muutoksia kohtaan. Tässä artikkelissa kerätään yhteen YAMK:n opettajien, opiskelijoiden, johtajien ja kehittäjien sekä yritysten näkemyksiä TKI-integraatiota ja työelämäyhteistyötä edistävistä seikoista. Artikkelin aineistoina on käytetty vuosina 2024 ja 2025 kerättyjä työpaja-aineistoja. TKIO:ta ja yritysyhteistyötä edistävät lukuisat seikat. Johtajat ja yritykset tarkastelevat edistäviä seikkoja rakenteiden ja toimintamallien näkökulmista. Opiskelijat tarkastelevat samoja näkökulmia oman innovaatio-osaamisensa näkökulmista suhteessa työelämäosaamiseen. Opettajat tarkastelevat edistäviä tekijöitä niin rakenteiden, toimintamallien kuin toteutustapojen ja osaamisen näkökulmista. Avoimen innovaatiotoiminnan periaatteiden hyödyntäminen, monialaisen yhteistyön mahdollistaminen, parhaiden TKIO-käytäntöjen jakaminen ja opettajien ristiinoppiminen edistävät osaltaan TKI:n ja työelämän yhteistyötä YAMK-kontekstissa. Edistävien tekijöiden integroiminen strategiseen suunnitteluun ja toteutusten käytännön toteutuksiin vahvistaa YAMK:n luonnetta maailmaa aidosti muuttavana, käytäntöön vievänä yhteiskehittämisen toimintana, jota toteutetaan koulimalla ammattilaisista asiantuntijoita ja johtajia.
Copyright (c) 2025 Tiedepolitiikka https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tiedettä, politiikkaa ja tiedepolitiikkaa
Hajatelmia puistofilosofisesta keskustelusta Ikaalisissa
Kohti ammatillisen korkeakoulutuksen uutta paradigmaa
Kierrätystä (ja kipua ja helppoutta ja iloa)
Korkeakoulutus muuttuvassa maailmassa – toiminnasta toivoa tulevaisuuteen?
Yhdistelmätutkinto toisen asteen koulutusvalintana ja koulutuspoliittisena kysymyksenä
Turvallisia, rohkeita ja keskustelevia tiloja koulutuksessa
Tiedediplomatia on verrattain uusi ja vakiintumaton käsite, jolla viitataan tutkimusta ja ulkopolitiikkaa yhdistelevään toimintaan. Tämä artikkeli kuvaa tiedediplomatian muutosta vuosien 2009 ja 2025 välillä ja tarkastelee muutosta myös suomalaisessa viitekehyksessä. Päähavaintona on, että tiedediplomatia on geo- ja valtapolitiikan sävyttämässä diskurssissa tavoittelemisen arvoinen ideaali etsittäessä ratkaisuja ihmiskunnan yhteisiin ongelmiin. Tutkimuksessa kuitenkin tarvitaan kriittisyyttä: käsitteenä tiedediplomatialla on heikko analyyttinen selitysvoima, ja monitulkintaisuuden vuoksi eikä ole selvää, mitä tiedediplomatia lopulta selittää.
Koulutusorganisaatio ja markkinatoimija – johdossa toimivien näkökulmia avoimesta yliopistosta
Tarkastelemme artikkelissa suomalaisen avoimen yliopisto-opetuksen toimintaympäristössä tapahtuvia muutoksia korkeakoulutuksen markkinoistumisen viitekehyksessä. Avoimen yliopisto-opetuksen tehtäväksi on perinteisesti mielletty koulutuksellisen tasa-arvon edistäminen. Viimeaikaiset muutokset, esimerkiksi opiskelijoilta perittävän enimmäismaksun korottaminen, kuitenkin kyseenalaistavat sen, miten näitä perinteisesti tärkeitä arvoja pystytään tulevaisuudessa edistämään. Tutkimme artikkelissa sitä, miten avointen yliopistojen johdossa toimivat jäsentävät avointa yliopistoa ja sen muutoksia. Tutkimuskysymys on, millaisia diskursseja avoimesta yliopistosta rakentuu johdossa toimivien haastattelupuheessa markkinoistuvan korkeakoulutuksen kontekstissa. Aineistona ovat vuonna 2024 toteutetut avointen yliopistojen johdossa toimivien (N=12) haastattelut. Analyysissa sovelsimme diskurssianalyysia. Avoimeen yliopistoon kiinnittyvät diskurssit nimesimme seuraavasti: avoin yliopisto vastuullisesti palvelevana koulutusorganisaationa ja avoin yliopisto asemastaan kilpailevana markkinatoimijana. Diskurssit voidaan nähdä toisiaan täydentävinä, ja ne kertovat johdossa toimivien tasapainoilusta avoimen yliopiston perinteisten arvojen, sivistyksen ja koulutuksen tasa-arvon sekä taloudellisten ja kilpailullisten realiteettien välillä. Taloudellisten haasteiden sävyttämästä tulevaisuudesta huolimatta johdossa toimivat näkivät avoimella yliopistolla monipuolisena, tutkimustietoon perustuvana koulutusmuotona olevan paikkansa myös tulevaisuudessa. Tutkimus tuo uutta näkökulmaa avointa yliopistoa koskevaan tutkimukseen, sillä avointen yliopistojen johdossa toimivien näkökulmia avoimesta yliopistosta ei ole aiemmin tutkittu.
Yliopistojen tuotosindikaattoreista kohti vaikuttavuusindikaattoreita
Hyvä tieteellinen käytäntö ammattikorkeakoulussa
Ajankohtaista tiedepolitiikasta, tutkimusrahoituksesta ja sukupuolesta
Miten koulutamme tulevaisuuden asiantuntijoita tekemään yhteistyötä globaalin etelän kanssa?
Kohti nykyistä monipuolisempaa oppimisen ja osaamisen arviointia yliopistoissa
Kuinka yliopistot voisivat edistää kansallisten vähemmistökieltemme asemaa?
Englannin asema akateemisena kielenä ei ole ainoa yliopistojen uhkakuva. Kansalliset vähemmistökielemme saame ja karjala tarvitsisivat tukea kielenelvytykseen. Yliopistot voisivat toteuttaa kansalliskielistrategiamme mukaista velvollisuutta ja ottaa saamen ja karjalan kielen mukaan opetuskielivalikoimaansa yliopistolain edellyttämien suomen ja ruotsin rinnalle.
Opetukseen kytketty TKI-toiminta: Pilviä horisontissa, ratkaisuehdotuksia näkyvissä
Tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta (TKI) on ollut ammattikorkeakoulujen lakisääteinen tehtävä yli kaksikymmentä vuotta. Viime vuosina ammattikorkeakouluissa on korostettu entistä enemmän TKI-toiminnan kytkeytymisen tärkeyttä opetukseen ja oppimiseen (O). TKIO nähdään mahdollistavan opiskelijoille ajankohtaisten työelämätaitojen oppimisen ja käytännönläheisen osaamisen kehittämisen, edistävän aluekehitystä ja tukevan henkilöstön kehittymistä. TKI-työn ja opetuksen yhdistäminen toisiinsa voikin olla hedelmällinen oppimisen ja innovoinnin areena niin opiskelijalle, korkeakoulutoimijoille kuin yrityksille. Integrointi ei ole aina onnistumisten ilotulitusta eikä tapahdu kuin strömsössä. Tässä artikkelissa lähestymme opetuksen kytkemistä TKI-toimintaan ammattikorkeakoulun henkilöstön kuvaamana. Estävät ja edistävät tekijät TKI-toiminnan integroinnissa opetukseen liittyvät rakenteellisiin tekijöihin, henkilöstön työkuviin ja ajattelutapoihin, TKI-hankkeiden suunnitteluprosesseihin sekä opetuksen käytäntöihin ja opiskelijoihin. Tutkimuksemme tarjoaa näkökulmia syvällisemmän, laadukkaamman ja kaikkia osapuolia hyödyttävän integraation edistämiseksi. Edistämisessä on erityisen tärkeää rakenteellisten tekijöiden huomioiminen.
Affektien yliopisto ja tunteiden poliittisuus
Copyright (c) 2024 Tiedepolitiikka https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tiedepoliittisen tutkimuksen asema Suomessa
Ennakointityö käytäntöyhteisöllisenä toimintana
Artikkeli käsittelee käytäntöyhteisöjä ennakoinnissa, käytäntöyhteisöllisen ennakointimallin rakennusprosessia ja esittelee sen taustalla vaikuttavaa ajattelua. Ennakointityöllä tavoitellaan kulloisenkin tarkastelukohteen vaihtoehtoisten ajassa kulkevien kehitysurien ja niistä johdettavissa olevien mahdollisuuksien ja riskien tunnistamista. Yhteiskunnan nopeat muutokset muotoilevat kriittisiä osaamisvalmiuksia. Arvaamattomuus, äkillisyys, piilovaikutukset ja moniulotteisuus vaikeuttavat mahdollisuuksiamme ennakoida tulevia muutoksia. Aktiiviset pyrkimykset tulevaisuudessa tarvittavan osaamisen ennakointiin, niin hankalaa kuin se onkin, auttavat asiantuntijoita kartoittamaan soveltuvia varautumistapoja. Ennakointia toimintana voidaan tulkita mielemme tietoiseksi avartamiseksi ja näkemyksen muodostamiseksi tulevaisuuden vaihtoehdoista. Käytännöllisen ennakointiotteen edistämiseksi Varsinais-Suomen Ennakointiakatemiassa tavoitellaan yhteistoiminnallista ennakoinnin mallia. Artikkelin alussa kuvataan tämän mallintamisen taustalla olevaa ajattelua ja esittellään lähestymistapoja tulevaisuustyöhön. Tämä jälkeen kuvataan Ennakointiakatemiassa muotoutunutta prosessia ja sen tuotoksia yhteisöllisyyden ja vuorovaikutuksen näkökulmasta. Viimeaikaisten kriisien ja äkillisten muutosten vaikutuksesta arvot, tarpeet ja toiminta näyttäisivät olevan murroksessa ja muokkaavan odotuksia yhteiskunnan ja yksilöiden osaamisvarannosta.
Korkeakoulutukseen hakeutuminen ja eriarvoisuus
korkeakoulujen opiskelijavalintauudistus