Työelämän tutkimus
type: channel
description: Työelämän tutkimus -lehden päämääränä on edistää työelämään ja työyhteiskuntaan kohdistuvaa tutkimusta, keskustelua ja kehittämistä. Lehteä julkaisee Työelämän tutkimusyhdistys ry. Vuodesta 2003 ilmestynyt Työelämän tutkimus on laaja-alainen ja poikkitieteellinen tutkijoiden ja muiden asiantuntijoiden foorumi.
publisher: Työelämän tutkimusyhdistys ry – Föreningen för arbetspolitisk forskning
language: fi
publication name: Työelämän tutkimus
issn: 0788-091X
copyright: Tekijänoikeudet julkaistavaksi hyväksyttyyn tekstiin siirtyvät kansainvälisen tekijänoikeuskäytännön mukaisesti Työelämän tutkimus -lehdelle. Käsikirjoitus julkaistaan sähköisessä muodossa journal.fi-alustalla. Koko sisältö on heti julkaisemisen jälkeen kokonaan avointa. Julkaistuja artikkeleita ja muita tekstejä voi vapaasti käyttää opetuksessa ja muihin ei-kaupallisiin tarkoituksiin siten, että lähteenä mainitaan tekijä, tekstin otsikko ja lehden numero eikä sisältöä muuteta millään tavalla (CC BY-NC-ND -lisenssi).
items: Ostrakismi ja yksinäisyys digitalisoituneessa työelämässä: miten välttää luisumista ulkokehälle?
items: Työelämän kehittämisen inhimillinen käänne – kohti tasa-arvoista osallistamista
items: Taiwanin suuryritysten näkökulmia osaavan työvoiman hallintaan ja yritysvastuuseen
items: Yritysten kilpailukyvyn ja kansalaisten tasa-arvon vuoksi
items: Jännitteitä päiväkotien moniammatillisissa tiimeissä
items: Yhden vai kahden kartan suomalaiset? Ammattikorkeakoulujen aikuiskoulutus alueilla ja poliittisessa ohjauksessa 1997–2015
items: Alustatyö haastaa sääntelyn – ja tutkimuksen
items: Liminaaliset identiteettipositiot työssäkäyvän ammattikorkeakouluopiskelijan ammatillista toimijuutta kehittämässä
items: Monipaikkainen arki ja sairaanhoitajien liikkuvuus – mitä pendelöinti kertoo työelämästä?
items: Tasapuolinen ja kehittävä henkilöstöjohtaminen työhyvinvoinnin tukena
items: Työn merkityksellisyyttä ja merkityksettömyyttä rakentavat moniulotteiset työntekijäkokemukset
items: Kuulumisen tunne moninaistuvissa työyhteisöissä – luottamus, ohjeistukset ja tunteet työssä kanssatutkijoiden silmin
items: Korkeakoulutettujen maahanmuuttaneiden työllistettävyys työuramentoreiden näkökulmasta
items: Muutosjohtaminen ergonomiainterventioissa – kartoittava katsaus
items: Organisaatio muutoksen pyörteissä – hajautuksessa asiantuntijoiden osaaminen esiin
items: Kadonnut yhteisö? Postilaisuus ikääntyvien Postin työntekijöiden haastattelupuheessa
items: Back to work! Työ ja työelämän tutkimus kutsuvat vapaajakson jälkeen
items: Keikalla – matkalla kohti amerikkalaista unelmaa?
items: Silmänkääntötemppu – keikkatalouden suuret tarinat
items: Työelämän tiimeissä rakennetaan vuorovaikutusosaamista yhteisesti
items: Keskijohdon esimiehet ratkaisevat eettisiä ongelmia puun ja kuoren välissä
items: Digitalisaatio ja alustatyö – iskusanoista monitasoisten ilmiöiden tutkimukseen
items: Suomalaisten palkansaajien kokemuksia työn digitalisaatiosta
items: Toimistotyöntekijä automaation kynnyksellä – Tekstinkäsittelijöiden työelämäarjen profiilit digitalisoidussa kokoaikaisessa kotietätyössä
items: Työhyvinvoinnin psykologiaa, osa 2
items: Arvot, tunteet ja hyvä johtajuus koetuksella irtisanomisissa?
items: Uusia käytäntöjä rakentamassa? Poliisi yhteistyön tekijänä kotouttavassa työssä
items: Sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöiden näkemyksiä organisaatiokansalaisuuden piirteistä
items: Asiantuntijatyötä vai toisarvoista puuhastelua? Ei-legitiimi työ ja sen yhteydet hyvinvointiin asiantuntijatyössä
items: Esimiestyön merkitys työhyvinvoinnin tukena – kokemuksia ikääntyvien liikunnanopettajien työurien varrelta

Ostrakismi ja yksinäisyys digitalisoituneessa työelämässä: miten välttää luisumista ulkokehälle?
type: item
description: Työelämästä on tullut monella tapaa intensiivistä digitalisaation myötä, ja kiire ja tuottavuuden eetos ovat saaneet entistä enemmän jalansijaa. Näillä ei kuitenkaan pääse kovin pitkälle, jos yhteisöllisyys ja yhdessä tekeminen rapautuvat. Nykyisin etä- ja hybridityössä työyhteisön sosiaalisen hyvinvoinnin ja koheesion rakentaminen ja ylläpito vaativatkin organisaatioilta uusia lähestymistapoja, koska ihmiset voivat helposti ajautua näkymättömiin. Sen vuoksi on tärkeää tarkastella, miten tahaton tai tahallinen ulossulkeminen ja yksinäisyyden kokemukset näyttäytyvät digitalisoituneessa työelämässä ja mitkä tekijät kärjistävät tai lieventävät niitä. Reflektoimme hankkeemme Kilpailukykyä sosiaalipsykologiasta – Työhyvinvoinnin tukeminen digitalisoituneessa työelämässä tutkimustulosten ja tutkimuskirjallisuuden pohjalta käytännönläheisiä oivalluksia johtajille ja organisaatioille. Nämä koostuvat neljästä pääteesistä: rakentakaa arvostava, osallistava ja reilu organisaatiokulttuuri, suunnitelkaa osallistavat viestintäkäytänteet, käyttäkää teknologiaa eristämisen sijaan yhdistämiseen ja tukekaa esihenkilöitä ja johtakaa sosiaalista hyvinvointia.
subject: Puheenvuoroja ja keskustelua
  topic: section
subject: ostrakismi, yksinäisyys, yhteenkuuluvuus, digitaaliset työympäristöt
  topic: keywords
creator: Reetta Oksa
creator: Nina Savela
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 339
ending page: 350
doi: 10.37455/tt.177801

Työelämän kehittämisen inhimillinen käänne – kohti tasa-arvoista osallistamista
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Soila Lemmetty
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 189
ending page: 193
doi: 10.37455/tt.185676

Taiwanin suuryritysten näkökulmia osaavan työvoiman hallintaan ja yritysvastuuseen
type: item
description: Tutkimuksessa tarkastellaan strategioita ja käytäntöjä, joita taiwanilaiset yritykset käyttävät hallitakseen, houkutellakseen ja pitääkseen osaavia työntekijöitä. Viitekehyksenä käytetään sisäistä ja ulkoista yritysvastuuta sekä osaavan työvoiman hallintaa. Aineistona käytetään kolmenkymmenen FTSE TWSE Taiwan 50 -indeksiin kuuluvan yrityksen yritysvastuuraportteja vuodelta 2022. Tutkimuksessa käytetään laadullista suunnattua sisällönanalyysiä osaavan työvoiman hallinnan tasojen ja vastuullisuuden ulottuvuuksien tutkimiseksi. Keskeiset tulokset osoittavat, että yritykset käyttävät arvopohjaista johtamista. Tämä tarkoittaa, että yritykset rakentavat henkilöstöpolitiikkansa ja työvoiman hallinnan käytäntönsä eettisten periaatteiden, yhteisöllisyyden ja kestävän kehityksen arvojen varaan osana laajempaa sosiaalista vastuuta houkutellakseen ja pitääkseen osaavia työntekijöitä. Tutkimus tarjoaa syvällisen käsityksen siitä, miten yritykset voivat yhdistää työvoiman hallinnan ja yritysvastuun toiminnan kaikilla tasoilla.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: osaavan työvoiman hallinta
  topic: keywords
subject: yritysvastuu
  topic: keywords
subject: osaavan työvoiman houkuttelu ja pitäminen
  topic: keywords
creator: Niko Cajander
creator: Arto Reiman
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 194
ending page: 220
doi: 10.37455/tt.147540

Yritysten kilpailukyvyn ja kansalaisten tasa-arvon vuoksi
type: item
description: Työmarkkinajärjestöt ovat keskeinen elinikäisen oppimisen politiikan osapuoli poliitikkojen, koulutuksen tarjoajien ja koulutuspalveluja käyttävien kansalaisten rinnalla. Artikkelissa analysoidaan työmarkkinajärjestöjen osallistumista elinikäisen oppimisen politiikan muotoilemiseen kysymällä, miten työelämän etujärjestöt omaksuvat ja tulkitsevat elinikäisen ja jatkuvan oppimisen teemoja. Tarkemmin analysoidaan, millaisia sisältöjä ja tavoitteita järjestöt painottavat, millaista osaamista ne pitävät tärkeänä sekä miten erilaiset ammatilliset ryhmät ja niiden osaamistarpeet otetaan huomioon. Aineisto muodostuu Akavan, EK:n, SAK:n, STTK:n ja Suomen Yrittäjien vuosina 2016–2023 julkaisemista koulutusta ja elinikäistä oppimista käsittelevistä koulutuspoliittista lausunnoista, ohjelmista ja blogikirjoituksista (N=118). Järjestöjen koulutuspoliittista kielenkäyttöä jäsennetään kriittisellä politiikka-analyysillä, jota pohjustetaan sisällönanalyysillä. Aineistosta tunnistettiin kolme rinnakkaista ja osin toisiaan haastavaa politiikkadiskurssia, jotka nimettiin osaamis- ja kilpailukykydiskurssiksi, itsensä kehittämisen diskurssiksi ja inhimillisyyden ja tasa-arvon diskurssiksi. Järjestöjen koulutuspoliittisen kielenkäytön analyysi tekee näkyväksi eroja elinikäisen oppimisen politiikan tavoitteissa, arvoissa ja tulkinnoissa ja osoittaa tasa-arvotavoitteen kamppailevan elintilasta kilpailukyvyn ja yksilöllisen työllistettävyyden kehittämisen rinnalla.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: elinikäinen oppiminen
  topic: keywords
subject: jatkuva oppiminen
  topic: keywords
subject: koulutuspolitiikka
  topic: keywords
subject: työmarkkinajärjestöt
  topic: keywords
subject: diskurssi
  topic: keywords
creator: Anna Jolkkonen
creator: Hanna Laalo
creator: Heikki Kinnari
creator: Heikki Silvennoinen
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 275
ending page: 311
doi: 10.37455/tt.149370

Jännitteitä päiväkotien moniammatillisissa tiimeissä
type: item
description: Artikkelissa tarkastellaan päiväkotien moniammatillisissa tiimeissä ilmeneviä jännitteitä ja niiden säätelyä. Artikkelin aineisto koostui ryhmähaastatteluista (N=21), joita analysoitiin hyödyntämällä Goffmanin kasvotyön käsitteistöä. Tutkimuksen tarkoituksena oli tavoittaa sellaisia vuorovaikutustilanteita, jotka tuottavat jännitteisyyttä tiimissä ja tarvetta suojella toisen tai omia kasvoja. Analyysimme osoittaa, että päiväkotien moniammatillisissa tiimeissä tapahtuu kasvotyötä kaikissa sen muodoissa: välttäminen, korjaaminen ja pisteiden keruu. Kasvotyön tarvetta synnyttää erityisesti ristiriitaiset käsitykset varhaiskasvatuslakiin ja varhaiskasvatussuunnitelman perusteisiin kirjatun opettajan kokonaisvastuun toteutumisesta tiimeissä. Analyysin perusteella tarkastelemme kriittisesti moniammatilliseen tiimityöhön liittyviä normatiivisia diskursseja ja moniammatillisuuden perusteita varhaiskasvatuksen perustehtävän ja lasten edun kannalta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Goffman
  topic: keywords
subject: kasvotyö
  topic: keywords
subject: moniammatillisuus
  topic: keywords
subject: päiväkoti
  topic: keywords
subject: tiimityö
  topic: keywords
creator: Heidi Chydenius
creator: Satu Valkonen
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 221
ending page: 248
doi: 10.37455/tt.157561

Yhden vai kahden kartan suomalaiset? Ammattikorkeakoulujen aikuiskoulutus alueilla ja poliittisessa ohjauksessa 1997–2015
type: item
description: Aikuisten osaamisen kehittäminen korostuu nuorten ikäluokkien pienentyessä. Aikuiskoulutus on kuitenkin usein joutunut joustamaan yhteiskunnan rakenteiden muutoksissa ja vaihtuvassa poliittisessa ohjauksessa. Perehdyn artikkelissani ammattikorkeakoulujen tutkintoon johtavaan aikuiskoulutukseen maakunnittain. Tutkin pitkän aikavälin tilastojen pohjalta, miten poliittinen ohjaus näkyy alueellisessa aikuiskoulutuksessa ja mitä tilastot kertovat aikuisopiskelijoiden omien valintojen vaikutuksesta aluekehitykseen. Jälkimmäiseen kysymykseen paneudun kolmella isolla koulutusalalla tutkimalla opiskelijoiden muuttovirtoja ennen ja jälkeen opintojen. On selkeästi nähtävissä, että koulutus­ ja työvoimapolitiikan linjaukset ovat vaikuttaneet paljon ammattikorkeakoulujen tutkintoon johtavaan aikuiskoulutukseen. Tulokset osoittavat, että tutkinnon suorittaneiden muuttovirtoihin vaikuttavat eniten maakuntien toisistaan poikkeavat elinkeinorakenteet ja muutokset niissä. Muuttovirrat poikkeavatkin usein yleisestä muuttoliikkeestä. Mielenkiintoiseksi osoittautuivat alojen väliset erot. Kaupan alalla aikuiset opiskelivat pääosin asuinmaakunnassaan, mutta tutkinnon jälkeiset muuttovirrat muodostavat yhden yhtenäisen Suomen: suuntana kaikkialta on Uusimaa. Tekniikan alalla ja terveysalalla syntyy ”kahden kartan Suomi”. Siinä kulkee selkeä jakolinja lounaasta koilliseen, ja muuttovirrat sekä ennen että jälkeen opintojen pysyvät omalla puolellaan jakolinjaa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: aikuiskoulutus
  topic: keywords
subject: ammattikorkeakoulu
  topic: keywords
subject: tutkintokoulutus
  topic: keywords
subject: koulutusala
  topic: keywords
subject: maakunta
  topic: keywords
creator: Tiina Junkkari
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 312
ending page: 338
doi: 10.37455/tt.147857

Alustatyö haastaa sääntelyn – ja tutkimuksen
type: item
subject: Kirjasto
  topic: section
subject: kirja
  topic: keywords
subject: kirjasto
  topic: keywords
subject: alustatyö
  topic: keywords
subject: sääntely
  topic: keywords
subject: työmarkkinat
  topic: keywords
subject: alustatalous
  topic: keywords
creator: Elina Yrjölä
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 358
ending page: 362
doi: 10.37455/tt.182273

Liminaaliset identiteettipositiot työssäkäyvän ammattikorkeakouluopiskelijan ammatillista toimijuutta kehittämässä
type: item
description: Yhä useampi ammattikorkeakouluopiskelija käy päätoimisesti työssä. Työn ja opiskelun yhdistämisen keskiöön nousee ammatillinen toimijuus eli yksilön kyky tehdä työhönsä ja urakehitykseensä kohdistuvia aktiivisia ratkaisuja. Tässä tutkimuksessa tarkastelemme päätoimisesti työssäkäyvien ammattikorkeakouluopiskelijoiden ammatillista toimijuutta. Käytämme liminaalisen identiteettiposition käsitettä kuvaamaan työntekijän ja opiskelijan roolien välistä neuvottelua ja tasapainoilua, joka mahdollistaa ammatillisen toimijuuden kehittymisen. Työn ja opiskelun samanaikaisuutta on tutkittu aikaisemmin, mutta ammatillisen toimijuuden näkökulma on jäänyt vähäiselle huomiolle. Tutkimuksemme aineisto koostuu erään suomalaisen ammattikorkeakoulun eri tutkinto-ohjelmissa opiskelevien, päätoimisesti työssäkäyvien opiskelijoiden haastatteluista (N=24). Analysoimme aineistoa refleksiivisen temaattisen analyysin avulla. Tuloksena nostamme esiin kolme keskeistä teemaa, joissa liminaalisten identiteettipositioiden mahdollistama ammatillinen toimijuus ilmenee: 1) tasapainottelu ja työn ohella opiskelemisen edellytysten vahvistaminen, 2) työn hyödyntäminen oppimisympäristönä ja 3) oman työn kehittäminen. Tulokset osoittavat, että opiskelijat neuvottelevat jatkuvasti rooliensa välillä, ja liminaaliset positiot sekä haastavat että tukevat ammatillista kasvua.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Ammatillinen toimijuus
  topic: keywords
subject: Liminaalisuus
  topic: keywords
subject: Työssäkäyvä opiskelija
  topic: keywords
subject: Ammattikorkeakoulu
  topic: keywords
creator: Tiina García
creator: Ulpukka Isopahkala-Bouret
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 249
ending page: 274
doi: 10.37455/tt.148027

Monipaikkainen arki ja sairaanhoitajien liikkuvuus – mitä pendelöinti kertoo työelämästä?
type: item
subject: Lektiot
  topic: section
subject: monipaikkaisuus, arki, pendelöinti, työperäinen liikkuvuus
  topic: keywords
creator: Katja Laakkonen
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
starting page: 351
ending page: 357
doi: 10.37455/tt.179168

Tasapuolinen ja kehittävä henkilöstöjohtaminen työhyvinvoinnin tukena
type: item
description: Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin, miten kehittävä ja tasapuolinen henkilöstöjohtaminen (HRM) liittyvät työn imuun, eli myönteiseen ja energisoivaan työkokemukseen, sekä työhön liittyvään kuormitukseen rakenneyhtälömallinnuksen avulla. Kehittävällä HRM:llä tarkoitettiin osaamista ja työkykyä tukevia henkilöstöjohtamisen käytäntöjä ja tasapuolisella HRM:llä oikeudenmukaisuutta ja vuorovaikutusta korostavia käytäntöjä. Tuloksia tarkasteltiin työn vaatimusten ja voimavarojen mallin (JD‑R) viitekehyksessä, jossa työhyvinvointi ymmärretään työn kuormitustekijöiden ja voimavarojen tasapainona. Aineistona käytettiin vuoden 2023 Työolobarometria (N = 1 977). Tulokset osoittivat, että kehittävän ja tasapuolisen henkilöstöjohtamisen käytännöt olivat eri tavoin yhteydessä työssä koettuun kuormitukseen. Kehittävä HRM vähensi kuormitusta pääasiassa lisäämällä työn imua, kun taas tasapuolisella HRM:llä ei havaittu vastaavaa vaikutusta. Tulokset viittaavat siihen, että henkilöstöjohtamisen eri käytännöillä on työhyvinvoinnissa erilaiset roolit. Kehittävä HRM lisää työn imua ja sitä kautta tukee jaksamista, kun taas tasapuolinen HRM näyttäytyy tulosten ja teoreettisen viitekehyksen yhteistulkinnan valossa työhyvinvoinnin perustana. Työn imu ei näyttäytynyt tässä aineistossa kuormitusta samanaikaisesti lisäävänä ja vähentävänä tekijänä. Aiempi tutkimus nostaa kuitenkin esiin myös työn imun mahdollisia varjopuolia. Tulokset viittaa erilaisiin työn imun ja kuormituksen yhdistelmiin, jotka vaihtelevat ikäryhmittäin ja toimialoittain, mikä puoltaa profiilipohjaista lähestymistapaa jatkotutkimuksessa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: henkilöstöjohtaminen
  topic: keywords
subject: työn imu
  topic: keywords
subject: kuormitus
  topic: keywords
subject: työn vaatimusten ja voimavarojen malli
  topic: keywords
subject: rakenneyhtälömallinnus
  topic: keywords
creator: Pauliina Rikala
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-06-16
publication date: 2026-06-16
doi: 10.37455/tt.176177

Työn merkityksellisyyttä ja merkityksettömyyttä rakentavat moniulotteiset työntekijäkokemukset
type: item
description: Tarkastelemme tutkimuksessamme hoito- ja opetusalojen työntekijöiden merkityksellisyyden ja merkityksettömyyden kokemuksia. Tutkimuksessa luotiin kysely, jossa kysyttiin vastaajien omaa arviota työn merkityksellisyydestä sekä kartoitettiin, millaiset kokemukset liittyivät merkityksellisyyteen ja merkityksettömyyteen. Kyselyyn vastasi 304 hoito- ja opetusalojen työntekijää. Aineistoa analysoitiin kuvailevilla ja monimuuttujamenetelmillä. Tulokset osoittavat, että yhteenkuuluvuuden, myötävaikutuksen, muuntuvuuden ja vaikutusmahdollisuuksien kokemukset rakentavat työn merkityksellisyyttä. Erityisesti työnsä merkitykselliseksi arvioineet kokivat työnsä vaikuttavaksi ja yhteiskunnallisesti tärkeäksi sekä omaehtoisen kehittymisen ja onnistumisen vahvaksi. He kokivat myös olevansa muille hyödyksi. Merkityksettömäksi työnsä arvioineiden kokemuksissa korostuivat turhien asioiden tekeminen ja riittämättömyyden tunne, eivätkä he kokeneet onnistumista ja kehittymistä. Tutkimus lisää ymmärrystä työn merkityksellisyyttä ja merkityksettömyyttä rakentavista konkreettisista kokemuksista. Kokemuksia ymmärtämällä on mahdollista tukea merkityksellisyyttä ja suojata työntekijöitä merkityksettömyydeltä esimerkiksi johtamisen ja työn organisoinnin keinoin.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: työn merkityksellisyys
  topic: keywords
subject: työn merkityksettömyys
  topic: keywords
subject: työntekijäkokemukset
  topic: keywords
creator: Suvi-Jonna Martikainen
creator: Tuija Oikarinen
creator: Satu Parjanen
creator: Leonardo Triana Cuesta
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05

Kuulumisen tunne moninaistuvissa työyhteisöissä – luottamus, ohjeistukset ja tunteet työssä kanssatutkijoiden silmin
type: item
description: Artikkelimme käsittelee kuulumisen tunnetta moninaistuvissa työyhteisöissä lähestyen aihetta työelämän vastaanottavuuden näkökulmasta. Arkisia käytäntöjä ja työyhteisöjen toimintaa tarkastelevassa tutkimuksessamme kysyimme, mitä kuuluminen on ja millä tavoin se rakentuu tai särkyy kielellisesti ja kulttuurisesti moninaisessa työyhteisössä. Aineistolähtöinen artikkeli perustuu tutkimukseen, jonka toteutuksessa oli mukana neljä kanssatutkijaa eri organisaatioista. Osa heistä on ollut mukana myös aineiston analyysi- ja kirjoittamisvaiheessa. Lähestymme kuulumisen tunnetta kolmesta näkökulmasta tarkastellen luottamusta, kirjallisia tai kirjoittamattomia ohjeistuksia sekä työssä koettuja tunteita. Aineisto koostuu kanssatutkijoiden työssä ja työyhteisössä tekemiin havaintoihin perustuvista kirjoituksista sekä näiden pohjalta käydyistä työpajakeskusteluista. Päätelmissä näkyvät työyhteisöjen erot siinä, nähdäänkö kuuluminen eroja korostavana vai työntekijän erityisyyttä kunnioittavana. Toisena nousee esiin kuulumisen muuttuva luonne, joka edellyttää toistuvaa seurantaa ja keskustelua työyhteisössä. Kolmantena korostuu työntekijän ja työyhteisössä jaettujen arvojen merkitys kuulumisen rakentumiselle. Kuuluminen tulisikin nähdä työyhteisön yhteisenä resurssina, joka edistää kaikkien työhyvinvointia moninaistuvassa työelämässä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: moninainen työyhteistö
  topic: keywords
subject: kuulumisen tunne
  topic: keywords
subject: luottamus
  topic: keywords
subject: työkäytännöt
  topic: keywords
subject: tunteet työssä
  topic: keywords
subject: kanssatutkimus
  topic: keywords
creator: Sari Vanhanen
creator: Netta Bracone
creator: Nina Miido
creator: Nia Raut
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05

Korkeakoulutettujen maahanmuuttaneiden työllistettävyys työuramentoreiden näkökulmasta
type: item
description: Korkeakoulutettujen maahanmuuttaneiden työllistymisen haasteisiin on kiinnitetty viime aikoina paljon huomiota tutkimuksessa ja yhteiskunnallisessa keskustelussa. Tässä artikkelissa tarkastelemme, kuinka työuramentorit puhuvat tämän ryhmän työllistettävyyden parantamisesta. Aineisto koostuu 15:stä mentorin tai mentorointiohjelman koordinaattorin haastattelusta, joita analysoidaan kriittisen diskurssianalyysin menetelmin. Diskursseilla tarkoitamme suhteellisen pysyviä, sosiaalisesti jaettuja tapoja merkityksellistää tiettyä ilmiötä tietystä näkökulmasta. Haastattelupuheessa korostuvat kaksi puhe- ja ajattelutapaa: suomalaiseen työelämään muokkautumisen diskurssi, jonka mukaan työllistettävyyden edellytyksenä on maahanmuuttaneiden mukautuminen suomalaisille työmarkkinoille, ja luottamuksen saavuttamisen diskurssi, jonka mukaan maahanmuuttaneet eivät lähtökohtaisesti herätä työnantajien luottamusta vaan työnantajan ja työnhakijan välille tarvitaan paikallinen välittäjä, kuten mentori. Työuramentorointi voisi olla keino kehittää työelämän rakenteita sisältä päin ja edesauttaa maahanmuuttotaustaisten työnhakijoiden työllistymistä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: mentorointi
  topic: keywords
subject: työllistettävyys
  topic: keywords
subject: maahanmuutto
  topic: keywords
subject: kielitaito
  topic: keywords
subject: diskurssianalyysi
  topic: keywords
creator: Päivi Iikkanen
creator: Maiju Strömmer
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05

Muutosjohtaminen ergonomiainterventioissa – kartoittava katsaus
type: item
description: Työ ja työnteon tavat ovat muuttuneet; digitalisaatio, hybridityö, väestön monimuotoistuminen ja työikäisten määrän vähentyminen ovat maailmanlaajuisia trendejä. Työn muutoksiin sopeutuminen vaatii laajaa ymmärrystä ihmiselle sopivan työn ominaisuuksista ja työn kehittämisestä ihmisen toimintakyky huomioiden. Ergonomia tarjoaa tieteellisen viitekehyksen ja käytännön työkaluja tällaiseen muutosjohtajuutta edellyttävään kehittämistoimintaan. Neljästä julkaisutietokannasta poimittuun aineistoon kohdentunut kartoittava katsaus tarkastelee työpaikalla toteutettuja ergonomiainterventioita (n=26) selvittäen, miten niissä on kuvattu työpaikan eri sidosryhmien osallistumista interventioihin, millaisia työhyvinvointi- ja tuottavuusvaikutuksia interventioista on seurannut sekä miten ergonomiainterventioiden toteutusta voitaisiin kehittää muutosjohtamisen näkökulmasta. Aineistona olleissa artikkeleissa korostettiin esihenkilöiden ja johdon osallistumisen tärkeyttä. Ergonomiainterventioiden vaikutuksia kuvattiin pääasiassa työhyvinvoinnin näkökulmasta, ja tarkastelu kohdistui tuki- ja liikuntaelinoireiden tai työtapaturmien vähenemiseen tai työkyvyn ja työn hallinnan tunteen paranemiseen. Tuottavuusvaikutuksia seurattiin vain kolmessa artikkelissa, kun taas neljä tutkimusta raportoi erilaisten haittakustannusten vähenemistä. Muutosjohtamisen näkökulmia ja periaatteita käsiteltiin vain rajallisesti. Muutosjohtamisen opit auttaisivat hahmottamaan ergonomiainterventioita laajempina kehittämiskokonaisuuksina. Interventiota pitäisi arvioida useammin työhyvinvoinnin kehittymisen lisäksi tuottavuuden kehittymisen näkökulmasta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ergonomia
  topic: keywords
subject: interventio
  topic: keywords
subject: osallistuminen
  topic: keywords
subject: muutos
  topic: keywords
creator: Annamari Mäki-Ullakko
creator: Arto Reiman
creator: Päivi Kekkonen
rights: Copyright (c) 2026 Työelämän tutkimus https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2026-04-02
publication date: 2026-04-02
starting page: 68
ending page: 98
doi: 10.37455/tt.147298

Organisaatio muutoksen pyörteissä – hajautuksessa asiantuntijoiden osaaminen esiin
type: item
description: Organisaatioita, erityisesti asiantuntijaorganisaatioita, muokataan ja uudistetaan vauhdilla. Yksiköitä yhdistetään ja jonkin ajan päästä hajautetaan. Tänä päivänä organisaation hajautus voi tapahtua useammankin kerran yksilön työuran aikana. Yksilöt työskentelevät etäällä toisistaan, koska toimipisteet voivat sijaita paikallisesti, alueellisesti tai jopa valtakunnallisesti hyvin hajanaisesti. Organisaation muutoksilla on usein voimakas vaikutus sekä motivaatioon että tyytyväisyyteen työssä ja samalla niillä on merkitystä myös yksilön osaamiseen ja osaamisen kehittämiseen. Tässä artikkelissa paneudutaan teoreettisesti ja empiirisesti osaamisen varmista miseen hajautetun organisaation muuttuessa yhä hajautetummaksi. Tutkimus kysymyksemme ovat: Miten asiantuntijat kokevat hajautukset? Millaisina oma osaaminen sekä itseohjautuvuus näyttäytyvät hajautuksessa? Tutkimusaineisto koostuu yhdestätoista teemahaastattelusta hajautetun julkisen asiantuntijaorganisaation henkilöstölle. Henkilöiden fyysiset työpaikat sijaitsevat eri paikkakunnilla Länsi- ja Sisä-Suomessa. Yksityistä sektoria ei tutkimuksessa ole mukana. Tapaustutkimuksesta saatu aineisto analysoitiin sisällönanalyysiä käyttäen NVivo-ohjelmalla. Keskeisiksi havainnoiksi nousivat myönteiset kokemukset digitaalisten välineiden monipuolisesta käytöstä vuorovaikutuksen välineenä, vahva halu ja motivaatio oman osaamisen varmistamiseen hajautetussa organisaatiossa sekä yksilöiden aito kyky ja tarve toimia itseohjautuvasti tiettyjen reunaehtojen toteutuessa.
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Seija Ollila
creator: Harri Raisio
creator: Pirkko Vartiainen
creator: Juha Lindell
creator: Hanna-Kaisa Pernaa
creator: Tomi Niemi
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-11-30
publication date: 2018-11-30
starting page: 236
ending page: 250

Kadonnut yhteisö? Postilaisuus ikääntyvien Postin työntekijöiden haastattelupuheessa
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastellaan Postissa pitkän työuran tehneiden ihmisten kuvauksia yhteisöllisyydestä työelämässä. Tutkimus keskittyy yhteisöllisyyttä luonnehtiviin arvoihin sekä ajallisiin murroskohtiin, joissa yhteisöllisyyden kuvataan muuttuneen. Aineistona on laadullisen seurantatutkimuksen keinoin kerättyjä haastatteluja yli 50-vuotiaiden entisten Postin työntekijöiden kokemuksista työelämässä ja sen jälkeen. Aineistoa on luettu näytteenä kulttuurissamme vallitsevista arvoista ja mahdollisista puhetavoista. Analyysi kuvaa postilaisuutta diskursiivisena konstruktiona ja käsitteenä, johon yhteisöllisyyden elementit tiivistyvät. Yhteisöllisyys kuvautuu positiivisena ja yhteenkuuluvuutta tuottavana seikkana, mutta eri aikoina sen nähdään muuttuneen monin tavoin. Muun muassa työelämän kuormittavuuden kasvu ja työurien muuttuminen yhä epävarmemmiksi limittyvät yhteisöllisyyden kokemuksen muutokseen. Työpaikoilla rakentuvaan yhteisöllisyyteen on tärkeää kiinnittää huomiota keskusteltaessa työurien pidentämisestä
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Jari Luomanen
creator: Kirsi Lumme-Sandt
creator: Elisa Virkola
creator: Pirjo Nikander
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-09-19
publication date: 2018-09-19
starting page: 154
ending page: 168

Back to work! Työ ja työelämän tutkimus kutsuvat vapaajakson jälkeen
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Monika von Bonsdorff
creator: Maija Mänttäri-van der Kuip
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-09-19
publication date: 2018-09-19
starting page: 151
ending page: 153

Keikalla – matkalla kohti amerikkalaista unelmaa?
type: item
subject: Kirjasto
  topic: section
creator: Tuomo Alasoini
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-11-30
publication date: 2018-11-30
starting page: 301
ending page: 303

Silmänkääntötemppu – keikkatalouden suuret tarinat
type: item
subject: Kirjasto
  topic: section
creator: Sanna Rouhiainen
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-11-30
publication date: 2018-11-30
starting page: 298
ending page: 300

Työelämän tiimeissä rakennetaan vuorovaikutusosaamista yhteisesti
type: item
subject: Lektiot
  topic: section
creator: Tessa Horila
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-11-30
publication date: 2018-11-30
starting page: 293
ending page: 297

Keskijohdon esimiehet ratkaisevat eettisiä ongelmia puun ja kuoren välissä
type: item
subject: Lektiot
  topic: section
creator: Minna-Maaria Hiekkataipale
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-11-30
publication date: 2018-11-30
starting page: 289
ending page: 292

Digitalisaatio ja alustatyö – iskusanoista monitasoisten ilmiöiden tutkimukseen
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
creator: Anne Kovalainen
creator: Seppo Poutanen
creator: Monika von Bonsdorff
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-11-30
publication date: 2018-11-30
starting page: 233
ending page: 235

Suomalaisten palkansaajien kokemuksia työn digitalisaatiosta
type: item
description: Uusi teknologia ja digitalisaatio muuttavat laajasti työtä, työtehtäviä, työvälineitä sekä tapaamme työskennellä. Kattavaa tietoa siitä, miten digitalisaatio on jo muuttanut suomalaisten palkansaajien työtä, on saatavilla kuitenkin vain vähän. Tilastokeskuksen vuoden 2018 työolotutkimuksen erityisteema on työn digitalisaatio. Tutkimus pyrkii keräämään kaivattua tietoa työn muutoksesta. Digitalisaation operationalisointi mitattavaan muotoon on erityisen haastavaa ja siksi kyselylomakkeen suunnittelun tueksi toteutettiin kvalitatiivinen esitutkimus. Esitutkimuksen aineisto rakentuu suomalaisten palkansaajien puolistrukturoiduista teemahaastatteluista (16 kpl). Aineiston analyysissä käytettiin sisällönanalyysiä. Tutkimuksen tulokset heijastelevat työn digitalisaation vaikutusten moninaisuutta. Työssä vaaditaan nykyään yhä enemmän oman osaamisen aktiivista päivittämistä, uuden opettelua sekä itsensä johtamisen taitoja. Lisäksi uusi teknologia on mullistanut työnteon ajan ja paikan, työssä tapahtuvan viestinnän sekä mahdollistanut uudenlaisen työnteon valvonnan. Tutkimus lisää osaltaan ymmärrystä siitä, mitä kaikkea työn digitalisaatio voi pitää sisällään erilaisissa ammateissa ja työtehtävissä. Haastatteluaineistoa hyödynnettiin työolotutkimuksen kyselylomakkeen suunnittelussa, mutta se on pienimutoisen tutkimus jo itsessään.
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Marianne Keyriläinen
creator: Hanna Sutela
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-11-30
publication date: 2018-11-30
starting page: 275
ending page: 288

Toimistotyöntekijä automaation kynnyksellä – Tekstinkäsittelijöiden työelämäarjen profiilit digitalisoidussa kokoaikaisessa kotietätyössä
type: item
description: Tässä artikkelissa tarkastelemme julkisen sektorin toimistotyötä tekevien kotietätyöntekijöiden arkielämää ”hetkellä ennen automaatiota”. Kysymme, mitä työn automaatiota edeltävä vaihe, mahdollisuus työskennellä digivälitteisesti kokoaikaisessa kotietätyössä, tarkoittaa työntekijöiden omasta näkökulmasta heidän elämänkokonaisuudessaan? Millaisista tilanteista käsin ja millaisilla edellytyksillä työntekijät valmistautuvat nykyisen työn loppumiseen? Tutkimuksen kontekstina on etätyössä tehtävä perinteisesti toimistotyyppinen tekstinkäsittelytyö osana terveydenhuollon palveluprosessia. Tutkimusmenetelmänä on laadullinen, etnografiaa soveltava haastattelututkimus. Teoriataustana hyödynnetään arkielämän tutkimusta sosiologian ja kotitaloustieteen tutkimustraditiossa sekä organisaation käsikirjoittajuuden käsitettä. Tutkimus tuotti neljä erilaista tapaa käsikirjoittaa digitalisoidun kotietätyön arkea ja sovittaa työ osaksi henkilön omaa elämänkokonaisuutta ja hyvinvointia. Nimesimme havaitsemamme kotietätyön arkiprofiilit seuraavasti: Keskittyjä, Sopeuttaja, Harrastaja ja Yrittäjä-palkansaaja. Tulokset vahvistavat tulkintaa kodeissa elettävän arjen yhteiskunnallisuudesta. Mikrotasoisen arjen näkökulmasta etätyö kotona ei ole pakopaikka tai toteutuva toiveuni, vaan se edustaa työelämän monisäikeistä murroksellisuutta kaikkine jännitteineen.
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Mervi Hasu
creator: Sari Käpykangas
creator: Eveliina Saari
creator: Pirjo Korvela
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-11-30
publication date: 2018-11-30
starting page: 251
ending page: 274

Työhyvinvoinnin psykologiaa, osa 2
type: item
subject: Kirjasto
  topic: section
creator: Monika von Bonsdorff
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-06-18
publication date: 2018-06-18
starting page: 145
ending page: 146

Arvot, tunteet ja hyvä johtajuus koetuksella irtisanomisissa?
type: item
subject: Katsauksia & keskustelua
  topic: section
creator: Tiina Martelius-Louniala
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-03-16
publication date: 2018-03-16
starting page: 63
ending page: 70

Uusia käytäntöjä rakentamassa? Poliisi yhteistyön tekijänä kotouttavassa työssä
type: item
description: Monialainen yhteistyö on yksi keskeinen työmenetelmä kotouttavassa työssä. Monialaisuus viittaa viranomaisten rinnalla järjestökentän, kieli- ja kulttuuritaustaisten yhteisöjen sekä yksityissektorin osallisuuteen yhteistyössä. Myös poliisi on yhtenä toimijana paikallisessa, monialaisessa yhteistyössä kotoutumisen edistämiseksi. Mutta mitä tämä yhteistyö on käytännössä poliisin työn näkökulmasta? Mitä poliisilta heidän nähdäkseen odotetaan ja millaista lisäarvoa poliisi kokee voivansa tuoda yhteistyöhön? Tämä artikkeli kuvailee poliisien kokemuksia yhteistyöstä perustuen väitöskirjatutkimuksen haastatteluaineistoon, joka on koottu neljän poliisilaitoksen alueelta Suomessa. Poliisityötä lähestytään kasvokkaisena ja tilannesidonnaisena osaamisena, jolle on ominaista muuttuvien tilanteiden lukutaito. Teoreettisesti artikkeli tarkastelee sidosryhmäyhteistyötä sekä luottamuksen eri ulottuvuuksia poliisityössä. Kriittiseen lähilukuun perustuvan analyysin pohjalta kotoutumista edistävä yhteistyö näyttäytyy toisaalta tavanomaisena osana poliisityötä, mutta toisaalta risteävien, osin jännitteisten, tavoitteiden leikkauspisteenä. Toteutuksessa korostuu poliisin ennalta estävä työote. Yhteistyön dilemmat liittyvät työn resursseihin ajankäytön ja ammatillisen osaamisen suhteen.
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Sari Vanhanen
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-03-16
publication date: 2018-03-16
starting page: 49
ending page: 62

Sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöiden näkemyksiä organisaatiokansalaisuuden piirteistä
type: item
description: Artikkelin tavoitteena on analysoida organisaatiokansalaisuuden piirteitä sosiaali- ja terveydenhuollossa. Empiirisen aineiston muodostaa eläytymismenetelmällä kerätyt tarinat yli 3 vuotta sosiaali- ja terveydenhuollossa työskennelleiltä YAMK-opiskelijoilta (N=51). Aineisto on analysoitu teoriasidonnaisella sisällönanalyysillä. Tutkimustulokset osoittavat, että sosiaali- ja terveydenhuollon organisaatiokansalaisuus jäsentyy työntekijän yksilöllisestä, professionaalisesta ja yhteisöllisestä toimijapositiosta käsin. Esimerkillinen sosiaali- ja terveydenhuollon organisaatiokansalainen määrittyy psykososiaalisesti taitavaksi työhyvinvointitoimijaksi, ammatillisesti osaavaksi kehittäjäksi sekä työyhteisön yhteisöllisyyttä ja yhteistyötä edistäväksi toimijaksi. Sosiaali- ja terveydenhuollon organisaatiokansalaisuuteen sisältyy piirteitä perinteisestä, muutosta edistävästä ja tietointensiivisen työn organisaatiokansalaisuudesta. Työhyvinvointi- ja yhteistyötaidot ovat merkittäviä työorganisaatioiden ja työnteon muutoksessa. Organisaatiokansalaisuuden piirteiden avaaminen auttaa ymmärtämään työntekijöiden kokemia jännitteitä sosiaali- ja terveydenhuollossa.
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Marjut Arola
creator: Sanna Laulainen
creator: Aini Pehkonen
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-03-16
publication date: 2018-03-16
starting page: 33
ending page: 48

Asiantuntijatyötä vai toisarvoista puuhastelua? Ei-legitiimi työ ja sen yhteydet hyvinvointiin asiantuntijatyössä
type: item
description: Asiantuntijatyön ytimeen on perinteisesti kuulunut asioihin syventyminen sekä uuden tuottaminen ja luominen. Aina asiantuntijoilla ei ole kuitenkaan aikaa asiantuntijuudelle ja sen ylläpitämiselle, vaan aika menee ihan johonkin muuhun: työ saattaa sisältää työtehtäviä, joiden ei edes ajatella kuuluvan omaan työnkuvaan. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, missä määrin ja millaisissa asiantuntijatöissä ja työpaikoilla esiintyy työtehtäviä, jotka eivät työntekijän mielestä kuulu omaan työnkuvaan, eli ts. ei-legitiimejä työtehtäviä. Lisäksi selvitetään ovatko riittämätön henkilöstömitoitus, töiden heikko organisointi ja esimiestyö yhteydessä ei-legitiimeiksi koettuihin työtehtäviin sekä liittyykö näihin työtehtäviin henkisen hyvinvoinnin ongelmia. Tutkimuksessa käytetään vuonna 2015 kerättyä AikaJärjestys-kyselyaineistoa, josta valittiin mukaan ne palkansaajat, jotka olivat kyselyn aikaan työssäkäyviä palkansaajia (N=1 823). Tutkimus osoittaa, että asiantuntijoista 12 % arvioi omaan työhönsä sisältyvän vähintään melko paljon ei-legitiimejä työtehtäviä. Ei-legitiimeihin työtehtäviin liittyy riittämätön henkilöstömitoitus, töiden huono organisointi sekä vähäinen keskustelu esimiehen kanssa työn tavoitteista, tehtävistä ja aikatauluista. Lisäksi ei-legitiimit työtehtävät ovat yhteydessä psyykkisiin oireisiin.
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Minna Toivanen
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-03-16
publication date: 2018-03-16
starting page: 19
ending page: 32

Esimiestyön merkitys työhyvinvoinnin tukena – kokemuksia ikääntyvien liikunnanopettajien työurien varrelta
type: item
description: Koulun johtamisella on keskeinen rooli ikääntyneiden opettajien työhyvinvointiin ja jaksamiseen. Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin yli 30 vuoden työuran tehneitä liikunnanopettajia ja kahta liikunnanopettajataustaista rehtoria. Tavoitteena oli saada tietoa siitä, mitkä asiat koulun johtamisessa ovat vaikuttaneet liikunnanopettajien työhyvinvointiin ja viihtymiseen työuran aikana. Teemahaastatteluina kerätty aineisto analysoitiin sisällönanalyysin keinoin. Tutkitut liikunnanopettajat olivat innostuneita työstään, mikä voimaannutti heitä. Liikunnanopettajat kaipasivat itsenäiseen työhönsä kuitenkin esimiehen tukea ja kannustusta. Tutkimuksessa havaittiin, että oikeudenmukainen ja osallistuva esimiestyö on merkittävä seikka työhyvinvoinnin tukena. Rehtorit arvioivat, että ikääntyvien liikunnanopettajien hyvinvoinnin kannalta on tärkeää tukea heidän työskentelyään pyrkimällä helpottamaan heidän työolosuhteitaan esimerkiksi pienentämällä oppilasryhmiä ja kannustamalla heitä muuttamaan työskentelytapojaan kevyemmiksi. Rehtorit korostivat myös, että yhteisöllinen, kuunteleva johtamistapa vahvistaa opettajien kokemaa arvostuksen tunnetta. Onkin tärkeää ymmärtää, että esimies muistaa osoittaa luottamusta opettajan työskentelyyn.
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Henry Lipponen
creator: Mirja Hirvensalo
creator: Kalervo Ilmanen
rights: Copyright (c) 2018 Työelämän tutkimus
date: 2018-09-19
publication date: 2018-09-19
starting page: 201
ending page: 216