Väki Voimakas
type: channel
description: Vuosittain ilmestyvä Väki Voimakas julkaisee työväestöä, työväenliikettä ja työelämää käsitteleviä tutkimusartikkeleita.
publisher: Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura
language: fi
publication name: Väki Voimakas
issn: 0782-2332
items: Sisällysluettelo
items: Verkostot työväenhistoriassa
items: Göteborginsuomalaiset
items: Suhteilla puolueeseen
items: Liikeverkostot
items: Aina joku pettää
items: Kevään 1968 isänmaan toivot
items: Sisäpiiriläiset suhdanteissa
items: Kieltolakirikollisuuden sosiaaliset verkostot Helsingissä 1929–30
items: Kerjäläisyys sosiaaliturvajärjestelmänä
items: Tutuissa taloissa
items: Aluksi
items: "Kummaa rakkautta"
items: Rakkauden malja vai vesilasi?
items: "Luusopan keittäminen on vienyt minulta henkevyyden"
items: Salaamista ja häpeää
items: Lawrencelaisesta rakkaushurmiosta sosialistiseen avioliittoihanteeseen
items: Tanner-viha ilman naamioita
items: Edistysusko ja puolueviha
items: Työväen uskonnolliset tunteet
items: Kirjoittajaesittelyt
items: Kuumia tunteita ja kylmää sotaa nuorisofestivaaleilla
items: Ammattia vai perhettä varten
items: "Oppi oli varastettava"
items: Millaisiin kysymyksiin ammatillisella koulutuksella on vastattu?
items: Työssäoppimisella ammattiin
items: Kansakoulun jatkoluokilta käytännöllisiin ammatteihin
items: Johdanto

Sisällysluettelo
type: item
description: Väki Voimakas 16. Työväen verkostot. Toim. Sakari Saaritsa ja Kari Teräs. Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura 2003.
subject: Artikkelit
  topic: section
rights: Copyright (c) 2026
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 1
ending page: 5

Verkostot työväenhistoriassa
type: item
description: "Puhe ”verkostoista” on alkanut yleistyä historiantutkijoiden keskuudessa. Kiinnostus käsitettä kohtaan tuntuu kasvaneen ihmistieteissä viime vuosikymmenen puolivälistä alkaen. Toisaalta huomion kohteeksi on noussut yhteiskunnallisia ilmiöitä – kuten rahan, tavaran, tiedon ja ihmisten globaali liike – joiden jäsentämisessä verkostonäkökulma on koettu hyödylliseksi. Toisaalta käsitteen leviäminen on muuttunut itseään ylläpitäväksi prosessiksi tutkijoiden tunnistettua teoreettisen trendin. Päättynyt nousukausi ja siihen yhdistetyt (oletetut) yhteiskunnalliset muutokset on liitetty teknologiaan, jonka yhteydessä verkostoista on puhuttu paljon, usein yliampuvan retoriikan saattelemana ja teolliseen vallankumoukseen rinnastaen. Internet on ollut samanaikaisesti osa uusia tutkittavia ilmiöitä, teoreettisen trendin vahvistaja ja sattumanvarainen kielellinen katalysaattori."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: verkostot
  topic: keywords
subject: työväenhistoria
  topic: keywords
subject: historiantutkimus
  topic: keywords
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: keywords
subject: verkostoanalyysi
  topic: keywords
subject: yhteiskuntarakenne
  topic: keywords
subject: verkostot
  topic: subjects
subject: työväenhistoria
  topic: subjects
subject: historiantutkimus
  topic: subjects
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: subjects
subject: verkostoanalyysi
  topic: subjects
subject: yhteiskuntarakenne
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Sakari Saaritsa
creator: Kari Teräs
rights: Copyright (c) 2026 Sakari Saaritsa, Kari Teräs
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 7
ending page: 35
doi: 10.55286/vv.185501

Göteborginsuomalaiset
type: item
description: "Ruotsalainen etnologi Alf Arvidsson on hyödyntänyt riittiteoriaa tarkastellessaan elämäkerrallisessa haastattelussa esiin tulevia kerronnallisia kokonaisuuksia, joiden aiheena on muuttamiseen liittyvä siirtymä. Tällaiset, kertojan kannalta merkittäviä muutoksia sisältävät kertomukset muodostuvat samanlaisista jaksoista kuin siirtymäriitit. Ne rakentuvat irtautumisesta, välitilasta ja liittymisestä uuteen. Tehdessäni haastatteluja 1960–1970-luvulla Göteborgiin muuttaneiden lappilaisten keskuudessa huomasin, että myös heidän elämänkulkujaan voi tarkastella irtautumisen, välitilan ja uuteen liittymisen kautta. Muuttopäätös ja muuttomatka edustavat irtautumista ja alkuvaiheet työn ja kodin etsinnässä uudessa kotimaassa edustavat välitilaa. Liittyminen uuteen on monilla ollut pitkä prosessi, joka on saattanut päättyä paluumuuttoon. Silloin ei liittymistä ole tapahtunut. Artikkelissani pohdin sitä, mikä merkitys maahanmuuttajan sosiaalisilla verkostoilla on uuteen kulttuuriympäristöön liittymisessä ja siihen sopeutumisessa."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Göteborginsuomalaiset
  topic: keywords
subject: muuttaminen
  topic: keywords
subject: siirtymä
  topic: keywords
subject: irtautuminen
  topic: keywords
subject: välitila
  topic: keywords
subject: liittyminen uuteen
  topic: keywords
subject: maahanmuutto
  topic: keywords
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: keywords
subject: sopeutuminen
  topic: keywords
subject: Göteborginsuomalaiset
  topic: subjects
subject: muuttaminen
  topic: subjects
subject: siirtymä
  topic: subjects
subject: irtautuminen
  topic: subjects
subject: välitila
  topic: subjects
subject: liittyminen uuteen
  topic: subjects
subject: maahanmuutto
  topic: subjects
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: subjects
subject: sopeutuminen
  topic: subjects
creator: Hanna Snellman
rights: Copyright (c) 2026 Hanna Snellman
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 169
ending page: 189
doi: 10.55286/vv.186997

Suhteilla puolueeseen
type: item
description: "Artikkelissani pyrin rakentamaan kuvan SKP:n 1920- ja 1930-luvuilla Suomessa toimineen maanalaisen verkoston muotoutumisesta, lähtökohdista ja perusteista. Pohdin verkoston sisäisiä suhteita: Kuka pääsi mukaan, keistä tuli verkoston keskeisiä toimijoita ja miksi? Kurkistan myös sotien jälkeiseen aikaan, eli siihen, millainen merkitys maanalaisella verkostolla oli vasemmiston julkisessa toiminnassa syksyllä 1944. Tarkastelen kommunistien verkostoitumista paikallistasolla, Tampereen seudun kommunistien näkökulmasta, huomioiden yhteiskunnallisten ja paikallisten muutosten sekä kansainvälisen kommunistisen liikkeen vaikutukset maanalaisten yhteyksien luomisessa."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Suomen Kommunistinen Puolue
  topic: keywords
subject: SKP
  topic: keywords
subject: keskuskomitea
  topic: keywords
subject: puoluetoimitsijat
  topic: keywords
subject: Neuvostoliitto
  topic: keywords
subject: Suomi
  topic: keywords
subject: Neuvosto-Venäjä
  topic: keywords
subject: verkostomaisuus
  topic: keywords
subject: verkostot
  topic: keywords
subject: laiton toiminta
  topic: keywords
subject: sosialistinen yhteiskunta
  topic: keywords
subject: Suomen Kommunistinen Puolue
  topic: subjects
subject: SKP
  topic: subjects
subject: keskuskomitea
  topic: subjects
subject: puoluetoimitsijat
  topic: subjects
subject: Neuvostoliitto
  topic: subjects
subject: Suomi
  topic: subjects
subject: Neuvosto-Venäjä
  topic: subjects
subject: verkostomaisuus
  topic: subjects
subject: laiton toiminta
  topic: subjects
subject: sosialistinen yhteiskunta
  topic: subjects
subject: verkostot
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Ulla Aatsinki
rights: Copyright (c) 2026 Ulla Aatsinki
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 62
ending page: 95
doi: 10.55286/vv.185634

Liikeverkostot
type: item
description: "Pohdin tässä artikkelissa verkostonäkökulman mahdollisuuksia liiketutkimuksessa käyttämällä esimerkkinä suomalaisen ammattiyhdistysliikkeen varhaisvaiheita. Tarkoituksena on miettiä ensinnäkin sitä, minkälaisiin ”perinteisiin” liiketutkimuksen ongelmiin sosiaalisten verkostojen käsite voisi tuoda valaistusta, ja toiseksi sitä, minkälaisia ”uusia” tai ainakin merkittäviä tutkimuskysymyksiä käsitteen avulla voi nostaa esiin. Mobilisoitumisvaiheessa oleva ammattiyhdistysliike tarjoaa runsaasti sellaisia kysymyksiä, joihin ei perinteisemmillä lähestymistavoilla, esimerkiksi organisaatiohistorialla, ole löytynyt tyydyttäviä vastauksia. Sosiaalista verkostoista käytävän keskustelun kannalta kohde on sikäli kiinnostava, että kyse on ajasta jolloin ”vanha” liike oli ”uusi”."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: verkostonäkökulma
  topic: keywords
subject: liiketutkimus
  topic: keywords
subject: ammattiyhdistysliike
  topic: keywords
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: keywords
subject: 1800-luku
  topic: keywords
subject: 1900-luku
  topic: keywords
subject: verkostonäkökulma
  topic: subjects
subject: liiketutkimus
  topic: subjects
subject: ammattiyhdistysliike
  topic: subjects
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: subjects
subject: 1800-luku
  topic: subjects
subject: 1900-luku
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Kari Teräs
rights: Copyright (c) 2026 Kari Teräs
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 134
ending page: 150
doi: 10.55286/vv.186123

Aina joku pettää
type: item
description: "Puolueen verkostot voi maanalaisen kommunismin yhteydessä käsittää ainakin kolmella tavalla: abstraktina organisaationa, infrastruktuurina tai sosiaalisina suhteina. Skp oli osa Kominternin organisaatiota, jolla tarkoitan niitä malleja, joilla sekä puolueen johto Moskovassa että sitä vastaan Suomessa taistelevat viranomaiset kuvasivat kansainvälisen kommunismin rakennetta. Paperille pantuna abstraktit suhteet hahmottuivat verkostomallisiksi. Puolueverkostojen infrastruktuurilla tarkoitan astetta käytännönläheisempiä kansainvälisiä yhteyksiä, jotka mahdollistivat tiedon, rahan ja ihmisten liikkumisen."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Suomen kommunistinen puolue Skp
  topic: keywords
subject: maanalainen kommunismi
  topic: keywords
subject: verkostot
  topic: keywords
subject: Komintern
  topic: keywords
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: keywords
subject: Suomen kommunistinen puolue Skp
  topic: subjects
subject: maanalainen kommunismi
  topic: subjects
subject: verkostot
  topic: subjects
subject: Komintern
  topic: subjects
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Joni Krekola
rights: Copyright (c) 2026 Joni Krekola
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 36
ending page: 61
doi: 10.55286/vv.185595

Kevään 1968 isänmaan toivot
type: item
description: "Helsingin yliopistossa vaikuttaneen Akateemisen Sosialistiseuran (ASS) jäsenistä säilyneet tiedot tarjoavat [...] tilaisuuden syventää kuvaa nuortaistolaisuuden ominaispiirteistä. Tässä artikkelissa ei huomion pääkohteena ole se tärkeä ja yhä ratkaisematon kysymys, miten vuoden 1968 uusvasemmisto saattoi kehittää ja omaksua nuortaistolaisuuden kaltaisen aatteen. Se seikka jää tällä kertaa sivurooliin ja tarkastelu kohdistetaan nuortaistolaisuuteen mukaan lähteneiden nuorten ihmisten tuntomerkkeihin. Keitä he olivat? Millaisista taustoista liikkeeseen päädyttiin? Millaisista verkostoista se muodostui? Kun aineisto on pääasiassa ASS:stä, kuva on tietysti helsinkikeskeinen; monilla paikkakunnilla prosessissa oli omat erityispiirteensä, varsin poikkeavat esimerkiksi Turussa."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Akateeminen sosialistiseura ASS
  topic: keywords
subject: nuortaistolaisuus
  topic: keywords
subject: verkostot
  topic: keywords
subject: Helsingin yliopisto
  topic: keywords
subject: Helsinki
  topic: keywords
subject: 1968
  topic: keywords
subject: nuorisovallankumous
  topic: keywords
subject: Sosialistinen opiskelijaliitto SOL
  topic: keywords
subject: Suomen kansan demokraattinen liitto SKDL
  topic: keywords
subject: Akateeminen Sosialistiseura ASS
  topic: subjects
subject: nuortaistolaisuus
  topic: subjects
subject: verkostot
  topic: subjects
subject: Helsingin yliopisto
  topic: subjects
subject: Helsinki
  topic: subjects
subject: 1968
  topic: subjects
subject: nuorisovallankumous
  topic: subjects
subject: Sosialistinen opiskelijaliitto SOL
  topic: subjects
subject: Suomen kansan demokraattinen liitto SKDL
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Kimmo Rentola
rights: Copyright (c) 2026 Kimmo Rentola
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 96
ending page: 133
doi: 10.55286/vv.185655

Sisäpiiriläiset suhdanteissa
type: item
description: "Tässä artikkelissa sovelletaan yllä mainittuja lähestymistapoja [transaktiokustannusten tutkimus, sosiaalisten normien tutkimus] Helsingin rakennusalan sotien välisen ajan työmarkkinoihin. Tavoitteena on pohtia sitä, millaisia edellytyksiä rakennustyöläisillä oli verkostoitua ja hyödyntää verkostoja. Verkostoilla tarkoitetaan tässä – Kari Teräksen tulkintaa seuraten – työntekijöiden ammatillista järjestäytymistä, ammattiosastojen ympärille kehkeytynyttä ja taloudellisiin suhdanteisiin liittynyttä väljempää kollektiivista toimintaa (suhdanne- ja tilapäisjäsenet) sekä työporukoiden muodostumista ja niiden yhteistoimintaa. Analysointi lähtee liikkeelle itse työprosessista edeten palkkauskäytäntöihin ja ammatilliseen järjestäytymiseen. Tarkastelussa otetaan huomioon alan historiallinen erityispiirre, poikkeuksellisen voimakkaat suhdannevaihtelut: ensimmäisen maailmansodan ja sisällissodan jälkeen yksityinen rakennustoiminta elpyi hitaasti, 1920-luvun lopulla vallitsi ennätysmäinen korkeasuhdanne, lama-aika kesti syksystä 1929 kevääseen 1934 ja viimein 1930-luvun lopulla elettiin muutama vuosi olympiarakentamisen siivittämän uuden korkeasuhdanteen aikaa."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: verkostoituminen
  topic: keywords
subject: Helsinki
  topic: keywords
subject: rakennustyömaat
  topic: keywords
subject: 1920-luku
  topic: keywords
subject: 1930-luku
  topic: keywords
subject: transaktiokustannukset
  topic: keywords
subject: sosiaaliset normit
  topic: keywords
subject: rakennusala
  topic: keywords
subject: suhdannevaihtelut
  topic: keywords
subject: rakennustoiminta
  topic: keywords
subject: ammatillinen järjestäytyminen
  topic: keywords
subject: verkostoituminen
  topic: subjects
subject: Helsinki
  topic: subjects
subject: rakennustyömaat
  topic: subjects
subject: 1920-luku
  topic: subjects
subject: 1930-luku
  topic: subjects
subject: transaktiokustannukset
  topic: subjects
subject: sosiaaliset normit
  topic: subjects
subject: rakennusala
  topic: subjects
subject: suhdannevaihtelut
  topic: subjects
subject: rakennustoiminta
  topic: subjects
subject: ammatillinen järjestäytyminen
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Matti Hannikainen
rights: Copyright (c) 2026 Matti Hannikainen
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 151
ending page: 168
doi: 10.55286/vv.186124

Kieltolakirikollisuuden sosiaaliset verkostot Helsingissä 1929–30
type: item
description: "Tässä artikkelissa pyritään siihen, missä viranomaiset epäonnistuivat. Pääkaupunkiseudulla toimineiden kieltolakirikollisten verkostojen rakenteita ja toimintoja analysoidaan niiden tietojen avulla, joita viranomaiset aikoinaan keräsivät. Tarkastelussa pyritään hahmottamaan verkostojen vertikaalisia ja horisontaalisia rakenteita, erilaisten ”jengien” tai osaverkostojen muodostamia kokonaisuuksia ja yksittäisten toimijoiden asemia niissä. Tarkastelukohteina ovat siis sekä kokonaisverkostot että ns. egokeskeiset verkostot. Kokonaisverkostoja koskeva rakenteellinen verkostoanalyysi on lähestymistapa, jossa pyritään sisällyttämään analyysiin kaikki ilmeiset sosiaalisen systeemin toimijoiden väliset suhteet tai siteet. Teoreettisesti kaikki sen jäsenet ”ovat mukana” ja kaikki relevantit siteet dokumentoidaan ja analysoidaan. Egokeskeisessä tarkastelussa ollaan kiinnostuneita niistä siteistä, joita yksilöillä on ja joita he käyttävät. Tämän suuntauksen tutkimusongelmat lähtevät usein siitä, millaisia nämä siteet ovat luonteeltaan ja laadultaan ja miten nämä suhteet rakenteistavat yksilöiden elämänkulkua avaten tai sulkien vaikuttamisen, tuen ja toiminnan kanavia."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kieltolaki
  topic: keywords
subject: kieltolakirikollisuus
  topic: keywords
subject: verkostot
  topic: keywords
subject: verkostoanalyysi
  topic: keywords
subject: viranomaiset
  topic: keywords
subject: rikollisyhteisöt
  topic: keywords
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: keywords
subject: Helsinki
  topic: keywords
subject: kieltolaki
  topic: subjects
subject: kieltolakirikollisuus
  topic: subjects
subject: verkostot
  topic: subjects
subject: verkostoanalyysi
  topic: subjects
subject: viranomaiset
  topic: subjects
subject: rikollisyhteisöt
  topic: subjects
subject: sosiaaliset verkostot
  topic: subjects
subject: Helsinki
  topic: subjects
creator: Antti Häkkinen
rights: Copyright (c) 2026 Antti Häkkinen
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 190
ending page: 214
doi: 10.55286/vv.187000

Kerjäläisyys sosiaaliturvajärjestelmänä
type: item
description: "Kerjäläisyyttä on tyypillisesti yritetty kontrolloida hyvin paljon mutta siitä on tiedetty hyvin vähän. Tässä kirjoituksessa yritetään siirtyä kontrollin kuvaamisesta ja analysoinnista tarkastelemaan kerjäämistä yhteiskunnallisena ja historiallisena käytäntönä. Tarkoitus on kuvata sitä, miten kontrolli, asenteet, muuttuvat historialliset kontekstit ja sosiaaliset verkostot ovat vaikuttaneet kerjäämisen esiintymiseen ja muotoihin Suomessa 1800-luvulta toiseen maailmansotaan. Kansainvälinen kirjallisuus tarjoaa globaalihistoriallisia vertailukohtia kotimaiselle tutkimukselle ja muistitietoaineistoille. Lopuksi syntyneen kuvan avulla pohditaan sitä, miten kerjäläisyyden uutta tulemista kannattaisi lähestyä."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kerjäläisyys
  topic: keywords
subject: sosiaaliturva
  topic: keywords
subject: sosiaaliturvajärjestelmä
  topic: keywords
subject: kerjääminen
  topic: keywords
subject: huono-osaisuus
  topic: keywords
subject: kaupustelu
  topic: keywords
subject: verkostot
  topic: keywords
subject: kerjäläisyys
  topic: subjects
subject: sosiaaliturva
  topic: subjects
subject: sosiaaliturvajärjestelmä
  topic: subjects
subject: kerjääminen
  topic: subjects
subject: huono-osaisuus
  topic: subjects
subject: kaupustelu
  topic: subjects
subject: verkostot
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
creator: Sakari Saaritsa
rights: Copyright (c) 2026 Sakari Saaritsa
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 235
ending page: 265
doi: 10.55286/vv.187172

Tutuissa taloissa
type: item
description: "Kiertävät romanit muodostivat sotien välisen ajan Suomessa suhteellisen pienen ryhmän, jonka tilanne muistutti vielä 1900-luvun alkupuolella monissa suhteissa maaseudun muun maattoman väestön asemaa. Maattoman väestön tavoin kiertävät romanit olivat taloudellisesti pitkälti riippuvaisia maaseudun paikallaan asuvasta, maata omistavasta väestöstä. Pyrin tässä artikkelissa hahmottamaan tämän riippuvuuden synnyttämien siteiden luonnetta romanien muistelukerronnan pohjalta."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: romanit
  topic: keywords
subject: muistelukerronta
  topic: keywords
subject: maaton väestö
  topic: keywords
subject: maaseutu
  topic: keywords
subject: kiertävä elämäntapa
  topic: keywords
subject: muistitietoaineisto
  topic: keywords
subject: kiertäminen
  topic: keywords
subject: perhekunnat
  topic: keywords
subject: toimeentulostrategiat
  topic: keywords
subject: romanit
  topic: subjects
subject: muistelukerronta
  topic: subjects
subject: maaton väestö
  topic: subjects
subject: maaseutu
  topic: subjects
subject: kiertävä elämäntapa
  topic: subjects
subject: muistitietoaineisto
  topic: subjects
subject: kiertäminen
  topic: subjects
subject: perhekunnat
  topic: subjects
subject: toimeentulostrategiat
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: muistitietotutkimus
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: suullinen historia
  topic: disciplines
creator: Miika Tervonen
rights: Copyright (c) 2026 Miika Tervonen
date: 2026-08-26
publication date: 2026-08-26
starting page: 190
ending page: 214
doi: 10.55286/vv.187159

Aluksi
type: item
description: "Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seuran vuosikirjan teema on tällä kertaa tunteiden historia. Kirjoittajat pohtivat artikkeleissaan, millä tavoin sosiaalinen asema on vaikuttanut tunteisiin tai millaisia tunteita tietty historiallinen tilanne on synnyttänyt työväestössä. Useassa artikkelissa sosiaalista asemaa leikkaa toinen muuttuja, sukupuoli. Niiden pohjalta voi miettiä vaikkapa sitä, ovatko tietyt tunteet olleet ominaisempia naisille kuin miehille, tai sitä, miten sukupuolieroa on eri aikoina tuotettu määrittelemällä tietyt tunteet naisisiksi tai miehisiksi. Työläislapsia ja -nuoria käsittelevissä teksteissä lähtökohta on puolestaan iän, sukupuolen ja sosiaalisen aseman yhteisvaikutus tunteiden kokemisessa ja tunteisiin vaikuttamisessa. Sukupolvien välinen kuilu tuntuu olevan leveä tälläkin alueella."
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Elina Katainen
creator: Pirkko Kotila
rights: Copyright (c) 2026 Elina Katainen, Pirkko Kotila
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 5
ending page: 6

"Kummaa rakkautta"
type: item
description: "Miten tunteet määrittelevät suomalaisen lapsuuden muistelua ja historiaa? Miten aikakauden poliittisiin tapahtumiin ja ilmapiiriin kytkeytyvät tunteet tulevat esille ruukkilaisten koulumuistoissa? Miten tunteet ovat rakentaneet ja ilmaisseet ikään, yhteiskunnalliseen asemaan ja sukupuoleen liittyviä valtasuhteita ja -asemia paikallisyhteisössä, koulussa ja kotona? Mitä 1990-luvun henkilökohtaiset kokemuskertomukset kertovat 1900-luvun alkupuolen työläislapsen tunteista? Esimerkkini 1900-luvun alkupuolen työläislapsuudesta perustuvat pohjoispohjanmaalaisessa Paavolassa, Ruukin kylässä eläneiden muistelukerrontaan. Kylässä oli kaksi kansakoulua: Vuonna 1891 rautatieaseman lähelle perustettu Ruukin koulu oli paikkakunnan suurin. Vuodesta 1901 toiminut Sahanseudun koulu sijoittui joenrannan sahojen ja työläis asutuksen läheisyyteen. Työläislapsia kävi myös 1910 perustetussa Tikkalan kylän koulussa. Koulujen oppilaat tulivat paljolti toisiaan lähellä olevilta alueilta, ja heitä siirreltiin vuosittain koulusta toiseen ennen kaikkea liian suurten oppilasmäärien vuoksi."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Ruukki
  topic: keywords
subject: Pohjois-Pohjanmaa
  topic: keywords
subject: opettajat
  topic: keywords
subject: koulunkäynti
  topic: keywords
subject: työläislapset
  topic: keywords
subject: kansakoulu
  topic: keywords
subject: sisällissota
  topic: keywords
subject: punaiset
  topic: keywords
subject: Paavola
  topic: keywords
subject: koulumuistot
  topic: keywords
subject: oppilaat
  topic: keywords
subject: Ruukki
  topic: subjects
subject: Pohjois-Pohjanmaa
  topic: subjects
subject: opettajat
  topic: subjects
subject: koulunkäynti
  topic: subjects
subject: työläislapset
  topic: subjects
subject: kansakoulu
  topic: subjects
subject: sisällissota
  topic: subjects
subject: punaiset
  topic: subjects
subject: Paavola
  topic: subjects
subject: koulumuistot
  topic: subjects
subject: oppilaat
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Saara Tuomaala
rights: Copyright (c) 2026 Saara Tuomaala
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 33
ending page: 84
doi: 10.55286/vv.185342

Rakkauden malja vai vesilasi?
type: item
description: "Arvioidessaan elämäntyötään ja tavoitteitaan 1926 ilmestyneissä muistelmissaan Aleksandra Mihailovna Kollontai (1872-1952) saattoi summata: "Työläisnaisten täydellinen vapauttaminen ja uuden seksuaalimoraalin perustan luominen tulevat aina olemaan toimintani ja elämäni korkeimmat päämäärät." Kollontain ajatteluun vaikuttivat epäilemättä aristokraattinen tausta ja omat kokemukset perhe-elämästä. Hänen äitinsä oli eronnut säädylleen kuuluvien tapojen vastaisesti ensimmäisestä puolisostaan solmiakseen rakkausliiton toisen miehen kanssa. Aleksandra syntyi jälkimmäisestä liitosta. Kollontai itse meni naimisiin 21-vuotiaana ja sai yhden lapsen. Hän jätti ristiriitaisin mielin miehensä vuonna 1898 ja lähti opiskelemaan joksikin aikaa Sveitsiin. Poika jäi tuolloin Kollontain vanhempien hoiviin. Myöhempinä vuosina hän eli kahdessakin avosuhteessa ja solmi toisen avioliiton. Kollontain henkilökohtaisesta elämästä kerrottiin sittemmin värikkäitä tarinoita, joiden dokumentointi on kuitenkin jäänyt vähäiseksi."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Aleksandra Mihailovna Kollontai (1872-1952)
  topic: keywords
subject: Uusi moraali (1926)
  topic: keywords
subject: tunteet
  topic: keywords
subject: seksuaalisuus
  topic: keywords
subject: avioliitto
  topic: keywords
subject: perhe
  topic: keywords
subject: siveellisyys
  topic: keywords
subject: vapaa rakkaus
  topic: keywords
subject: sukupuolimoraali
  topic: keywords
subject: Uusi moraali (1926)
  topic: subjects
subject: tunteet
  topic: subjects
subject: seksuaalisuus
  topic: subjects
subject: avioliitto
  topic: subjects
subject: perhe
  topic: subjects
subject: siveellisyys
  topic: subjects
subject: vapaa rakkaus
  topic: subjects
subject: sukupuolimoraali
  topic: subjects
subject: Aleksandra Mihailovna Kollontai (1872-1952)
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosilogia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: sosiaalipolitiikka
  topic: disciplines
creator: Elina Katainen
rights: Copyright (c) 2026 Elina Katainen
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 111
ending page: 144
doi: 10.55286/vv.185388

Sisällysluettelo
type: item
description: Työväki ja tunteet Väki Voimakas 15 Toim. Elina Katainen ja Pirkko Kotila Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura 2002
subject: Artikkelit
  topic: section
rights: Copyright (c) 2026
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 1
ending page: 4

"Luusopan keittäminen on vienyt minulta henkevyyden"
type: item
description: "Kulttuurinen ilmapiiri 1800- ja 1900-luvun taitteessa oli paradoksaalinen. Euroopassa modernisaation synnyttämä ahdistus ja tulevaisuudenpelko loivat kulttuuripessimismin muotoja, Suomessa vaikuttivat myös sortovuosien paineet ja pelot. Yleiseen käyttöön levinneellä termillä fin-de-siécle viitattiin muun muassa kulttuurin ylikehittymiseen, rappioon joka ei enää ollut edistystä. Vuosisadan tauti, modernin ihmisen "hermoheikkous" liitettiin kehittyneen mutta samalla levottoman yhteiskunnan vaatimaan "olemassaolon taisteluun" ja "kiihkeään kulttuurielämään." Samoihin aikoihin taiteissa vaikutti unelma uudesta kauneudesta ja sisäisyydestä, joka vapautti ilmaisun realismin arkeen ja yhteiskunnalliseen todellisuuteen sitoutuneesta esittämistyylistä. Toisaalta tunne siitä, että elettiin aivan uuden aikakauden kynnyksellä, oli erityisen voimakasta työväenliikkeessä, jossa vaikutti liberalismin edistysuskon perinne."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: työläisnaiset
  topic: keywords
subject: tunteet
  topic: keywords
subject: 1900-luvun alku
  topic: keywords
subject: Työmies
  topic: keywords
subject: Työläisnainen
  topic: keywords
subject: Työväen kalenteri
  topic: keywords
subject: työläisnaiset
  topic: subjects
subject: tunteet
  topic: subjects
subject: 1900-luvun alku
  topic: subjects
subject: Työmies
  topic: subjects
subject: Työläisnainen
  topic: subjects
subject: Työväen kalenteri
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: sukupuolentutkimus
  topic: disciplines
creator: Riitta Oittinen
rights: Copyright (c) 2026 Riitta Oittinen
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 85
ending page: 110
doi: 10.55286/vv.185344

Salaamista ja häpeää
type: item
description: "Lapsen odottaminen ja synnyttäminen ovat aina merkittäviä ja monenlaisia tunteita herättäviä tapahtumia niin lapsen äidille kuin tämän ympäristöllekin. Äitiyteen liittyviä tunteita on kiinnostavaa tutkia kulttuurisina ja historiallisina ilmiöinä. Tarkastelen tässä artikkelissa raskautta ja synnytystä ympäröivää tunneilmastoa 1900-luvun alkupuolella. Millaiset tunteet olivat noihin aikoihin hallitsevia? Miten tunteet vaikuttivat synnytyksen vaimisteluihin ja itse synnytyksen hoitoon? Miten tunteet ovat muuttuneet? Pohdiskelujeni lähtökohtana on ajatus, jonka mukaan niin äitiys kuin tunteetkin ovat kulttuurisia konstruktioita."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: äitiys
  topic: keywords
subject: raskaus
  topic: keywords
subject: tunteet
  topic: keywords
subject: 1900-luvun alku
  topic: keywords
subject: synnytys
  topic: keywords
subject: äiti
  topic: keywords
subject: ruumiillisuus
  topic: keywords
subject: biologia
  topic: keywords
subject: äitiysvalistus
  topic: keywords
subject: äitiys
  topic: subjects
subject: raskaus
  topic: subjects
subject: tunteet
  topic: subjects
subject: 1900-luvun alku
  topic: subjects
subject: synnytys
  topic: subjects
subject: äiti
  topic: subjects
subject: ruumiillisuus
  topic: subjects
subject: biologia
  topic: subjects
subject: äitiysvalistus
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Hilkka Helsti
rights: Copyright (c) 2026 Hilkka Helsti
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 7
ending page: 32
doi: 10.55286/vv.185332

Lawrencelaisesta rakkaushurmiosta sosialistiseen avioliittoihanteeseen
type: item
description: "Suomen radikaalit, kulttuurikysymyksiin suuntautuneet vasemmistoälymystön edustajat olivat 1930-luvulla kiinnostuneita myös rakkauteen, seksuaalisuuteen ja avioliittoon liittyvistä teemoista. He keskustelivat niistä omissa illanistujaisissaan ja järjestivät aiheesta laajemmalle yleisölle suunnattuja esitelmätilaisuuksia. He kirjoittivat niistä kymmeniä kertoja omiin lehtiinsä — Tulenkantajiin, Kirjallisuuslehteen ja Soihtuun. Näitä tekstejä voi Roger Chartierin tapaan luonnehtia representaation käsitteellä, ja ymmärtää ne tietyn ryhmän jostain ilmiöstä aktiivisesti rakentamaksi tulkinnaksi, jolla yritettiin myös vaikuttaa ilmiöön, ei ainoastaan kuvata sitä. Omana aikanaan tekstit antoivatkin aineksia lukijoiden ajattelutapaan ja siten ne aktiivisesti loivat todellisuutta. Historiantutkijalle ne ovat aineistoa, jonka pohjalta voi koettaa tavoittaa 30-luvun vaseinmistoälymystön ajattelutapoja ja tavoitteita sekä niiden sidoksia yhteiskuntaan ja kulttuuriin."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: vasemmistoälymystö
  topic: keywords
subject: rakkaus
  topic: keywords
subject: 1930-luku
  topic: keywords
subject: seksuaalisuus
  topic: keywords
subject: avioliitto
  topic: keywords
subject: Tulenkantajat
  topic: keywords
subject: Kirjallisuuslehti
  topic: keywords
subject: Soihtu
  topic: keywords
subject: Representaatio
  topic: keywords
subject: vasemmistoälymystö
  topic: subjects
subject: rakkaus
  topic: subjects
subject: 1930-luku
  topic: subjects
subject: seksuaalisuus
  topic: subjects
subject: avioliitto
  topic: subjects
subject: Tulenkantajat
  topic: subjects
subject: Kirjallisuuslehti
  topic: subjects
subject: Soihtu
  topic: subjects
subject: representaatio
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: kulttuurihistoria
  topic: disciplines
creator: Hanne Koivisto
rights: Copyright (c) 2026 Hanne Koivisto
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 145
ending page: 180
doi: 10.55286/vv.185389

Tanner-viha ilman naamioita
type: item
description: "Väinö Tanner on tehnyt viime vuosina paluuta Suomen poliittisen histoian suurmiesgalleriaan. Etenkin sosiaalidemokraatit näyttävät kantavan huonoa omatuntoa siitä, että kylmän sodan "suomettuneina" vuosina ei Tannerin elämäntyölle annettu sen ansaitsemaa arvostusta, tai jos annettiin, niin sitä ei tuotu riittävästi esiin. Keväällä 1998 pidetyssä seminaarissa oli selvästi rehabilitoinnin makua, vaikka alustaja toisensa jälkeen nousi todistamaan, ettei Tanner tarvitse kunnian palauttamista — hän kun ei ole koskaan sitä menettänytkään. Tapahtumalle oli joka tapauksessa tilausta, ja Tannerin jälkeisen sosiaalidemokratian merkittävimmät johtajat, presidentti Mauno Koivisto ja moninkertainen pääministeri Kalevi Sorsa, vetivät Helsingin työväentalon juhlasalin täyteen yleisöä. Tiedotusvälineet olivat laajasti paikalla, ja tilaisuus pääsi useaan television uutislähetykseen."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: Väinö Tanner 1881-1966
  topic: keywords
subject: Mauno Koivisto
  topic: keywords
subject: Kalevi Sorsa
  topic: keywords
subject: SDP
  topic: keywords
subject: Paavo Lipponen
  topic: keywords
subject: identiteettiprojekti
  topic: keywords
subject: historiapolitiikka
  topic: keywords
subject: viha
  topic: keywords
subject: tunnedynamiikka
  topic: keywords
subject: Väinö Tanner 1881-1966
  topic: subjects
subject: Mauno Koivisto
  topic: subjects
subject: Kalevi Sorsa
  topic: subjects
subject: SDP
  topic: subjects
subject: Paavo Lipponen
  topic: subjects
subject: identiteettiprojekti
  topic: subjects
subject: historiapolitiikka
  topic: subjects
subject: viha
  topic: subjects
subject: tunnedynamiikka
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: tunteiden historia
  topic: disciplines
creator: Mikko Majander
rights: Copyright (c) 2026 Mikko Majander
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 197
ending page: 250
doi: 10.55286/vv.185429

Edistysusko ja puolueviha
type: item
description: "Suomen poliittisen kulttuurin ja puoluejärjestelmän syntyyn kytkeytyneet negatiiviset tunteet on joko sivuutettu tai latistettu vain kieliriidaksi ja rahvaan luokkavihaksi. Myönteiset tunteet ovat tulleet paremmin esiin. Kansallisromantiikka, nationalismi ja nopea luonnontieteellinen kehitys muovasivat 1900-luvun alun poliittista kulttuuria toiveikkaaksi ja poliittista keskustelua intomieliseksi. Usko tulevaan sekä palava rakkaus isänmaahan tuottivat ihanteellisten päämäärien puolesta toimineiden suomalaisten edistysseurojen omaan toimintalogiikkaan kiihkoa ja vihaa, joka on tutkimuksessa jätetty paljolti katveeseen. Melko tuoreissa tutkimuksissakin on korostettu vuosisadan vaihteen Suomen kansallista yksimielisyyttä ja järjestötoiminnan luoman kansalaisyhteiskunnan yhtenäisyyttä."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: edistysusko
  topic: keywords
subject: puolueviha
  topic: keywords
subject: tunteet
  topic: keywords
subject: aatteen palo
  topic: keywords
subject: optimismi
  topic: keywords
subject: puoluekiihko
  topic: keywords
subject: 1900-luvun alku
  topic: keywords
subject: edistysusko
  topic: subjects
subject: puolueviha
  topic: subjects
subject: tunteet
  topic: subjects
subject: aatteen palo
  topic: subjects
subject: optimismi
  topic: subjects
subject: puoluekiihko
  topic: subjects
subject: 1900-luvun alku
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: politiikan tutkimus
  topic: disciplines
creator: Tapio Bergholm
rights: Copyright (c) 2026 Tapio Bergholm
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 181
ending page: 196
doi: 10.55286/vv.185428

Työväen uskonnolliset tunteet
type: item
description: "Episodi Pohjois-Satakunnan metsäisellä hautausmaalla [punavainajien siunaus Jämijärvellä vuonna 2001] osoittaa, että uskonnollisiin tunteisiin liittyvä kysymys työväestön ja kirkon suhteista on edelleen 2000-luvun alun Suomessa ajankohtainen. Tässä yhteydessä on tietysti kysyttävä, mistä työväen uskonnollisissa tunteissa on kysymys. Mitä uskonnolliset tunteet ovat ja miten ne eroavat muista tunteista? Karkeasti voin väittää, että aihe pitää sisällään monenlaisia tunteita, jotka liittyvät uskoon, epäuskoon, pelkoon, häpeään, ahdistukseen, nöyryytykseen, toivoon, iloon, vihaan ja rakkauteen. Yhteistä niille on, että ne ovat tunteita, jotka liittyvät oletukseen niin sanotun "toisen todellisuuden" olemassaolosta. Toisesta todellisuudesta haetaan vastausta perimmäisiin kysymyksiin, kuten sairauden, kärsimyksen ja kuoleman salaisuuksiin. Työläisten tunnekirjo suhteessa uskoon ja Jumalan edustamaan "toiseen todellisuuteen" on epäilemättä sama kuin millä tahansa väestöryhmällä. Mielestäni on silti oikeutettua puhua omana kysymyksenään työväestön uskonnollisista tunteista, koska sitä koskeviin tulkintoihin ovat vaikuttaneet niin kirkko kuin poliittiset puolueetkin omalla tavallaan. Yhdestä ja yhtenäisestä ilmiöstä ei silti ole kyse, koska työväestö ei sen enempää ajassa kuin paikassakaan ole yhtenäinen ja muuttumaton ryhmä. Työväen uskonnollisissa tunteissa on kyse historiallisesti ja kulttuurisesti muuttuvasta ilmiöstä. Myös kirkko ja tulkinnat uskonnosta ja siihen liittyvistä tunteista ovat muuttuneet vuosikymmenten saatossa. Käsittelen tässä artikkelissa lähinnä 1900-luvun alkuvuosia, vaikka liikunkin sekä eteen- että taaksepäin tuosta ajankohdasta."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: työväki
  topic: keywords
subject: uskonnollisuus
  topic: keywords
subject: tunteet
  topic: keywords
subject: kirkko
  topic: keywords
subject: usko
  topic: keywords
subject: epäusko
  topic: keywords
subject: toivo
  topic: keywords
subject: uskonto
  topic: keywords
subject: työväki
  topic: subjects
subject: uskonnollisuus
  topic: subjects
subject: tunteet
  topic: subjects
subject: kirkko
  topic: subjects
subject: usko
  topic: subjects
subject: epäusko
  topic: subjects
subject: toivo
  topic: subjects
subject: uskonto
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: uskontotiede
  topic: disciplines
creator: Pirjo Markkola
rights: Copyright (c) 2026 Pirjo Markkola
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 277
ending page: 294
doi: 10.55286/vv.185481

Kirjoittajaesittelyt
type: item
description: Kirjoittajaesittelyt Väki Voimakas 15. Työväki ja tunteet. Toim. Elina Katainen ja Pirkko Kotila. THPTS 2002.
subject: Artikkelit
  topic: section
rights: Copyright (c) 2026
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 295
ending page: 295

Kuumia tunteita ja kylmää sotaa nuorisofestivaaleilla
type: item
description: "Tässä artikkelissa käsiteltävät festivaalit kuuluvat kylmän sodan kauteen, sen eittämättä hyytävimpiin vuosiin 1950-luvun alussa, kun kolmas maailmansota näytti syttyvän Koreasta. Käsittelen lähinnä Berliinin festivaalia vuonna 1951, koska siellä propagandakamppailu nuorison sieluista oli räikeimmillään. Toisaalta festivaali oli suomalaisille osallistujille sekä ensimmäinen joukkoluonteinen että ikimuistoisin 1950-luvun sosialistimaissa vietetyistä juhlista. Berliinin festivaalista tuli vastikään kuluneeksi 50 vuotta, minkä kunniaksi Helsingin Sanomat julkaisi tapahtumasta jälleen länsipropagandan kyllästämän uutisensa."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: tunteet
  topic: keywords
subject: kylmä sota
  topic: keywords
subject: nuorisofestivaalit
  topic: keywords
subject: Demokraattisen nuorison maailmanliitto DNML
  topic: keywords
subject: Opiskelijoiden kansainvälinen liitto IUS
  topic: keywords
subject: Amerikan vastaisuus
  topic: keywords
subject: Kominternin nuorisojärjestö KIM
  topic: keywords
subject: Berliini 1951
  topic: keywords
subject: tunteet
  topic: subjects
subject: kylmä sota
  topic: subjects
subject: nuorisofestivaalit
  topic: subjects
subject: Neuvostoliitto
  topic: subjects
subject: Amerikan-vastaisuus
  topic: subjects
subject: Kominternin nuorisojärjestö KIM
  topic: subjects
subject: Berliini 1951
  topic: subjects
subject: Demokraattisen nuorison maailmanliitto DNML
  topic: subjects
subject: Opiskelijoiden kansainvälinen liitto IUS
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: nuorisotutkimus
  topic: disciplines
creator: Joni Krekola Joni Krekola
rights: Copyright (c) 2026 Joni Krekola
date: 2026-06-10
publication date: 2026-06-10
starting page: 251
ending page: 276
doi: 10.55286/vv.185441

Ammattia vai perhettä varten
type: item
description: "Suomessa on arvostettu suuresti oppikoulunkäyntiä, ylioppilastutkintoa ja yliopistoa. Ammattiopetus jäi 1800-luvun lopulla laajenevan oppikoulun jalkoihin. Fennomaanien tavoitteena oli perustaa suomenkielisiä oppikouluja, joissa painottui klassinen sivistys. 1880-luvun lopulta lähtien 'yksityisoppikoululiikkeen' ansiosta perustettiin yhteiskouluja aluksi kaupunkeihin ja pian myös maaseudulle. Näin pääsivät tytötkin opintielle. Oppikoulun avulla haluttiin tukea suomalaisten henkisiä ja kansallisia pyrkimyksiä tarjoamalla yhä useammille mandollisuus hankkia korkeampaa sivistystä. Jo 1880-luvun lopussa professorit ja oppikoulujen opettajat ryhtyivät pohtimaan koulutusinnon haittavaikutuksia. Suomea koetteli jo 1880-luvun lopussa ylioppilastulva [jatkuu sitaatilla]."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ammattikoulutus
  topic: keywords
subject: tytöt
  topic: keywords
subject: 1920-luku
  topic: keywords
subject: 1930-luku
  topic: keywords
subject: ammattikasvatus
  topic: keywords
subject: ammattityöntekijät
  topic: keywords
subject: naiset
  topic: keywords
subject: ammattikoulutus
  topic: subjects
subject: tytöt
  topic: subjects
subject: 1920-luku
  topic: subjects
subject: 1930-luku
  topic: subjects
subject: ammattikasvatus
  topic: subjects
subject: ammattityöntekijät
  topic: subjects
subject: naiset
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: sukupuolihistoria
  topic: disciplines
subject: koulutuksen tutkimus
  topic: disciplines
subject: kasvatuksen historia
  topic: disciplines
creator: Mervi Kaarninen
rights: Copyright (c) 2026 Mervi Kaarninen
date: 2026-06-02
publication date: 2026-06-02
starting page: 120
ending page: 143
doi: 10.55286/vv.184810

"Oppi oli varastettava"
type: item
description: "Ammattikuntalaitoksen lakkauttamisen ja muodollisen ammattikoulutuksen yleistymisen väliin jää mielenkiintoinen aika ammatin oppimisen näkökulmasta. Perinteinen oppilasjärjestelmä ajautui kriisiin ja menetti merkitystään eikä uusi koulumuotoinen järjestelmä ollut vielä vakiinnuttanut asemaansa. Oppilassuhteeseen kuulunut sääntely oheni, ja oppilaat alkoivat pitää itseään normaaleina palkkatyöläisinä, joita he olivatkin uusissa olosuhteissa elinkeinovapauden toteutumisen jälkeen. Samalla mestareiden perinteinen kasvatuksellinen ja siveellinen kontrolli heikkeni huomattavasti. Jo 1800-luvun lopulla olivat epäkohdat oppilaskasvatuksessa niin suuria, 'että säännöllinen, täydellinen oppilaskasvatus on alkanut kuulua harvinaisuuksiin'. Näytti yhä vahvemmin siltä, ettei kukaan kantanut vastuuta ammattiin liittyvien tietojen ja taitojen siirtymisesta sukupolvelta toiselle. Siirtyikö vastuu yhä enemmän alaspäin työntekijöille ja korvasiko epämuodollinen sääntely muodollisen?"
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ammatit
  topic: keywords
subject: sosiaalistuminen
  topic: keywords
subject: ammattikoulutus
  topic: keywords
subject: 1900-luvun vaihde
  topic: keywords
subject: ammatin oppiminen
  topic: keywords
subject: elinkeinovapaus
  topic: keywords
subject: ammattitaito
  topic: keywords
subject: ammatit
  topic: subjects
subject: sosiaalistuminen
  topic: subjects
subject: ammattikoulutus
  topic: subjects
subject: 1900-luvun vaihde
  topic: subjects
subject: ammatin oppiminen
  topic: subjects
subject: elinkeinovapaus
  topic: subjects
subject: ammattitaito
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Kari Teräs
rights: Copyright (c) 2026 Kari Teräs
date: 2026-06-02
publication date: 2026-06-02
starting page: 12
ending page: 31
doi: 10.55286/vv.182199

Millaisiin kysymyksiin ammatillisella koulutuksella on vastattu?
type: item
description: "Hahmotan suomalaisen ammatillisen koulutuksen historiallisia konteksteja siten, että rajoitun etsimään muutamia nimenomaan modernisaation "odotushorisontissa" määriteltyjä kysymyksiä, joiden ratkaisuksi on esitetty ammatillinen koulutus. Miltä suunnalta näitä kysymyksiä pitäisi hakea? Voitaisiinko tähän saada opastusta teollisen työelämän muutoksen kertomuksista, joita voidaan lukea työelämän tutkimuksen julkiteksteistä ja riviväleistä?"
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ammatillinen koulutus
  topic: keywords
subject: koulutus
  topic: keywords
subject: työllisyys
  topic: keywords
subject: modernisaatio
  topic: keywords
subject: kilpailukyky
  topic: keywords
subject: ammatillinen koulutus
  topic: subjects
subject: koulutus
  topic: subjects
subject: työllisyys
  topic: subjects
subject: modernisaatio
  topic: subjects
subject: kilpailukyky
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: koulutuspolitiikka
  topic: disciplines
creator: Pauli Kettunen
rights: Copyright (c) 2026 Pauli Kettunen
date: 2026-06-02
publication date: 2026-06-02
starting page: 52
ending page: 91
doi: 10.55286/vv.182225

Työssäoppimisella ammattiin
type: item
description: "Tässä artikkelissa tarkastelen ammatillisiin perustutkintoihin sisältyvän työssäoppimisen lahtökohtia ja työssäoppimisen taustalla vaikuttavaa konstruktiivista oppimiskäsitystä. Lisäksi käsittelen yksilöllisyyden huomioonottamista työssäoppimisessa ja oppimisen ohjaamisessa, opiskelijan kokemuksista lähtevää oppimista, epämiellyttävää oppimiskokemusta sekä erilaisten oppimis- ja tiedonhankintatyylien tuntemuksen merkitystä opiskelijan ohjaamisessa."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: työssä oppiminen
  topic: keywords
subject: ammatillinen koulutus
  topic: keywords
subject: ammatilliset perustutkinnot
  topic: keywords
subject: oppiminen
  topic: keywords
subject: ammatillinen osaaminen
  topic: keywords
subject: työssä oppiminen
  topic: subjects
subject: ammatillinen koulutus
  topic: subjects
subject: ammatilliset perustutkinnot
  topic: subjects
subject: oppiminen
  topic: subjects
subject: ammatillinen osaaminen
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
creator: Veijo Turpeinen
rights: Copyright (c) 2026 Veijo Turpeinen
date: 2026-06-02
publication date: 2026-06-02
starting page: 32
ending page: 51
doi: 10.55286/vv.182205

Kansakoulun jatkoluokilta käytännöllisiin ammatteihin
type: item
description: "Tässä artikkelissa haluan muistuttaa, että yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ristiriidoilla on 1800-luvulle ja pidemmällekin ulottuva historiansa, jossa kysymys ammatillisuudesta ei ole rajoittunut vain varsinaisiin ammatillisiin kouluihin. Myös kansakoulun sisällä on käyty keskustelua ammatillisten ja käytännöllisten taitojen opettamisesta. Tarastelen artikkelissani, millaista keskustelua kysymys työväestön pidemmästä koulutuksesta herätti erityisesti kansakouluväessä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä ja millaisia ammatillisia taitoja työväestön nuorille haluttiin välittää kansakoulun jatko-opetuksessa. Kansakoulun jatko-opetus tarkoittaa varsinaisen kuusivuotisen kansakoulun jatkoksi perustettuja 1-2-vuotisia jatkokouluja ja -kursseja, joiden pohjalta luotiin myöhemmin 1950-luvun lopulla kansalaiskoulu. Olen rajannut tarkasteluni erityisesti kaupungeissa toteutettuun jatko-opetukseen."
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: yleissivistävä koulutus
  topic: keywords
subject: ammatillinen koulutus
  topic: keywords
subject: nuorisokoulu-uudistus
  topic: keywords
subject: lukiokoulutus
  topic: keywords
subject: työväestö
  topic: keywords
subject: koulutus
  topic: keywords
subject: kansalaiskoulu
  topic: keywords
subject: jatko-opetus
  topic: keywords
subject: yleissivistävä koulutus
  topic: subjects
subject: ammatillinen koulutus
  topic: subjects
subject: nuorisokoulu-uudistus
  topic: subjects
subject: lukiokoulutus
  topic: subjects
subject: työväestö
  topic: subjects
subject: koulutus
  topic: subjects
subject: kansalaiskoulu
  topic: subjects
subject: jatko-opetus
  topic: subjects
subject: historia
  topic: disciplines
subject: etnologia
  topic: disciplines
subject: kansatiede
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
subject: valtio-oppi
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: koulutuspolitiikka
  topic: disciplines
creator: Annukka Jauhiainen
rights: Copyright (c) 2026 Annukka Jauhiainen
date: 2026-06-02
publication date: 2026-06-02
starting page: 92
ending page: 119
doi: 10.55286/vv.182226

Johdanto
type: item
description: "Käsissäsi olevan Ammattia oppimassa -teoksen artikkelit on luokiteltu kolmen luvun alle. Ensimmäisen "Työssä oppiminen" -luvun kaksi artikkelia käsittelevät nimensa mukaisesti työn oppimista työtä tekemällä sekä työyhteisöön sosiaalistumista." Ammattia oppimassa -teoksen artikkelit muodostavat melkoisen läpileikkauksen ammattikoulutuksen sekä ammatissa toimimisen ja oppimisen monimuotoiseen kenttään."
subject: Artikkelit
  topic: section
creator: Anu-Hanna Anttila
creator: Anu Suoranta
rights: Copyright (c) 2026 Anu-Hanna Anttila, Anu Suoranta
date: 2026-06-02
publication date: 2026-06-02
starting page: 6
ending page: 10
doi: 10.55286/vv.182198

Sisällysluettelo
type: item
description: Väki Voimakas 14, 2001. Ammattia oppimassa. Toim. Anu-Hanna Anttila ja Anu Suoranta. Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura.
subject: Artikkelit
  topic: section
rights: Copyright (c) 2026
date: 2026-06-02
publication date: 2026-06-02
starting page: 5
ending page: 5